Identifikační údaje
Akce:	Územní plán Velký Valtinov	
Stupeň:	Odůvodnění územního plánu	
Fáze:	Návrh	
Pořizovatel:	Obec Velký Valtinov	
Objednatel:	Obec Velký Valtinov
Obecní úřad Velký Valtinov 
Velký Valtinov, č.p.46
471 25 Jablonné v Podještědí	
Zhotovitel:	SAUL s.r.o. Liberec
U Domoviny 491/1, 460 01 Liberec 4	
Číslo zakázky zhotovitele:	06/2005	
Číslo zakázky objednatele:		
Datum zpracování:	29.02.2008 	
AUTORSKÝ KOLEKTIV

Vedoucí projektant	Ing. arch. Vladislav Hron	
Zodpovědný projektant, urbanismus	Ing. arch. Eliška Šrutová	
Spolupráce 	Ing. Oldřich Lubojacký	
Demografie	RNDr. Zdeněk Kadlas, Ing. arch. Eliška Šrutová	
Občanské vybavení	Ing. Lucie Ježková, Ing. arch. Eliška Šrutová	
Ekonomický potenciál území	Ing. Lucie Ježková	
Doprava a dopravní zařízení	Ing. Ladislav Křenek	
Vodní hospodářství	Ing. Petr Kořínek	
Energetika, informační systémy	Ing. Josef Kobrle	
Přírodní podmínky, nerostné suroviny	Ing. Jan Hromek, RNDr. Pavel Kučírek	
Životní prostředí, nakládání s odpady	RNDr. Pavel Kučírek	
Ochrana ZPF	Ing. Jan Hromek	
Ochrana přírody, ÚSES, PUPFL, nelesní zeleň 	Ing. Jan Hromek	
Terénní průzkumy	Ing. Lucie Ježková, Ing. Oldřich Lubojacký, Romana Svobodová, Helena Brandová	
Fotodokumentace	Ing. arch. Eliška Šrutová	
Grafické práce	Romana Svobodová	

OBSAH TEXTOVÉ ČÁSTI 	
Kapitola		Strana	
A	Vyhodnocení koordinace využívání území z hlediska širších vztahů	3	
A1	Vyhodnocení širších vztahů	3	
A2	Vyhodnocení souladu s ÚPD vydanou krajem	4	
B	Údaje o splnění zadání a pokynů pro zpracování návrhu	5	
B1	Údaje o Zadání a pokynech pro zpracování návrhu	5	
B2	Údaje o splnění Zadání	5	
B3	Údaje o splnění Pokynů pro zpracování návrhu	5	
C	Komplexní zdůvodnění přijatého řešení	6	
C1	Vyhodnocení účelného využití zastavěného území a potřeby vymezení zastavitelných ploch	6	
C2	Odůvodnění koncepce rozvoje území obce	8	
C3	Odůvodnění urbanistické koncepce	13	
C4	Odůvodnění koncepce veřejné infrastruktury	22	
C5	Odůvodnění koncepce uspořádání krajiny	40	
C6	Odůvodnění vymezení VPS a VPO, pro která lze práva k pozemkům 
a stavbám vyvlastnit	49	
C7	Odůvodnění vymezení VPS a VPO, pro které lze uplatnit předkupní právo	50	
C8	Odůvodnění vymezení ploch a koridorů územních rezerv, etapizace	50	
C9	Odůvodnění vymezení ploch a koridorů k prověření územní studií 	51	
D	Předpokládané vlivy koncepce ÚP na výsledky SWOT analýzy území	51	
E	Vyhodnocení důsledků řešení na ZPF a PUPFL	52	
E1	Vyhodnocení důsledků navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond 	55	
E2	Vyhodnocení důsledků navrhovaného řešení na lesní pozemky (PUPFL) 	63	
F	Údaje o počtu listů a výkresů Odůvodnění územního plánu	64	
	Příloha - fotodokumentace	65	

OBSAH GRAFICKÉ ČÁSTI 	
Číslo	Název výkresu	Měřítko	
5	KOORDINAČNÍ VÝKRES	1 : 5000	
6	VÝKRES TECHNICKÉ INFRASTRUKTURY	1 : 5000	
7	VÝKRES ŠIRŠÍCH VZTAHŮ	1 : 50000	
8	VÝKRES PŘEDPOKLÁDANÝCH ZÄBORÚ PŮDNÍHO FONDU	1 : 5000	

A	Vyhodnocení koordinace využívání území z hlediska širších vztahů
A1	vyhodnocení širších vztahů
A1.1 Širší územní vztahy a vazby
Obec Velký Valtinov (dále jen obec) leží v severní části Libereckého kraje a severovýchodní části okresu Česká Lípa. 
ÚZEMÍ OBCE PO SVÉM OBVODU SOUSEDÍ S TĚMITO OBCEMI EVENT. SÍDLY:
- z východu – Jablonné v Podještědí,  - ze západu – Brniště, Cvikov, Kunratice u Cvikova 
Postavení obce v rámci Libereckého kraje
Obec Velký Valtinov je od 1.1.2000 součástí Libereckého kraje, patří k okresu Česká Lípa. Velký Valtinov je samostatnou obcí s vlastním obecním úřadem I.stupně, s pověřeným obecním úřadem II.stupně v Mimoni s tím, že některé funkce (např. stavební úřad) vykonává MěÚ Jablonné v Podještědí, a s obecním úřadem s rozšířenou působností III.stupně v České Lípě. 
CHARAKTERISTIKA ŘEŠENÉHO ÚZEMÍ 
 Obec má zemědělský a rekreační charakter. V zastavěném území převažuje obytná funkce s podílem individuální rekreace, do níž se prolínají další navazující funkční plochy. V hospodářském zaměření převažuje zemědělská výroba. Struktura zástavby je rozvolněná v pásovém řazení podél komunikací. Přirozenou podélnou osou území je vodní tok Panenského potoka. V tomto podélném směru prochází obcí železniční trať a hlavní síť silnic III.třídy, napojených na silnice vyšší kategorie mimo řešené území. Z přírodního a krajinného hlediska je významná plocha lesního masivu a stávající i obnovované vodní plochy. V centrální části obce leží areál kostela, plocha sportovního hřiště a opuštěná plocha potravinářské výroby. K zaniknutí této výroby a k ekonomickému oslabení území došlo s rozpadem hospodářské struktury po roce 1989.
A1.2	Přírodní vztahy a vazby
 Řešené území je součástí Zákupské pahorkatiny s nejvyšším vrchem Selský vrch (384,4 mnm). Celé řešené území leží v Chráněné oblasti přirozené akumulace vod Severočeská křída, z geologického hlediska je z ájmové území tvořeno převážně horninami Severočeské křídové tabule.  Řešené území hydrologicky náleží do povodí Labe, přesněji povodí Ploučnice (č.h.p. 1-14-03). Hlavním recipientem území je Panenský potok, pramenící mimo řešené území na západním svahu vrchu Vápenný v Ještědském hřbetu, v nadmořské výšce cca 720 m. Na řešené území okrajově zasahuje malou částí plochy ložisko B3089200, dobývací prostor DP 700910 Jablonné v Podještědí – Dubnice, kde je současně povrchově těžen štěrkopísek. V blízkosti, mimo řešené území, se nachází velký dobývací prostor DP Tlustec.
Řešené území se vyznačuje relativně četným výskytem potenciálních sesuvných území, což vyplývá z geologické skladby podloží. Tato území jsou pro výstavbu nevhodná a koncepce ÚP tuto skutečnost zohledňuje. 
a1.3	Socioekonomické vztahy a vazby
Obec má vazby na město Jablonné v P., Mimoň a na město Česká Lípa. Přirozené velmi těsné vazby na Jablonné v P. vycházejí z přímého kontaktu s obcí a ze skutečnosti, že obec byla donedávna jeho součástí. Vazba na Mimoň a na Českou Lípu je víceméně administrativního charakteru. Obec patří ke kategorii menších osídlení, která zajišťují potřeby občanského vybavení vyjížďkou do větších sídel. Oslabením hospodářské stability obce po roce 1989 podstatně stoupl i podíl vyjížďky z obce za prací.   
A1.4	Dopravní vztahy a vazby
Územím obce prochází jednokolejná železniční trať Liberec – Česká Lípa a základní komunikační síť silnic III. třídy, napojených na silnice I/13 a II/270 mimo řešené území. Obec je napojena na železniční dopravu prostřednictvím železniční zastávky. Na silnici I/13 se v Jablonném v Podještědí napojuje silnice II/270, která dále vede východně od Velkého Valtinova a propojuje v trase Jablonné v Podještědí (hraniční přechod Petrovice), Mimoň, Doksy, Dubá (I/9) především rekreační oblast Máchova jezera pro Liberecko - Jabloneckou aglomeraci a tvoří důležitou spojku mezi silnicemi I/13 a I/38. 
A1.5	Vztahy a vazby Technické infrastruktury
Obec zásobována z veřejného vodovodu, zdroje vody jsou součástí území obce, věžový vodojem Česká Ves, kam se voda čerpá, je součástí vodovodního systému města Jablonné v Podještědí. Z vodojemu je do obce veden zásobní řad a vlastní rozvodná síť. Koncepce ÚP počítá s realizací plánovaného rozvoje vodovodní sítě v rámci celkového navrhovaného rozvoje obce. S potřebou nového vodního zdroje se v rámci tohoto rozvoje nepočítá.
Soustavný kanalizační systém v obci dosud chybí. Koncepce ÚP navrhuje možnost vybudování systematické kanalizační soustavy a odvedení splaškových vod mimo řešené území s vyústěním do ČOV Jablonné v P.
Řešené území je zásobováno ze systému 35 kV z RZ 110/35 kV Noviny, s možností záložního napájení z ostatních RZ 110/35 kV v okrese Česká Lípa.  Přes řešené území je trasován VTL plynovod DN 500, PN 40 Litvínov – Liberec a dále je zde propojovací VTL plynovod DN 250, PN 40 mezi výše uvedeným plynovodem a VTL plynovodem DN 300, PN 40 Ústí n.L. - Liberec. V rámci využití procházející trasy VTL řešeným územím, bude sledovaná možnost využití této příležitosti k napojení obce na stávající nedostatečně využitý systém regulační stanice a plynovodní STL přípojky pro bývalou sýrárnu. 
A2	vyhodnocení souladu s ÚPd vydanou krajem
Požadavky vyplývající z politiky územního rozvoje ČR
Územní plán Velký Valtinov je v souladu s požadavky a prioritami Politiky územního rozvoje ČR. Zvláštní požadavky na území obce z pohledu PÚR ČR nevyplývají.
Požadavky vyplývající z územně plánovací dokumentace VYDANÉ KRAJEM 
V současné době probíhá proces projednávání Zásad územního rozvoje Libereckého kraje (ZÚR LK), zpracovaných na základě schváleného aktualizované zadání ÚP VÚC Liberecký kraj, splňujícího požadavky na ZÚR. Tento dokument stanovuje základní uspořádání a limity širšího území, hlavní koridory dopravy, technické infrastruktury a územní systémy ekologické stability, vymezuje rozvojové oblasti, osy a specifické oblasti.
Požadavky vyplývající z rozvojových programů
Velký Valtinov je součástí Libereckého kraje, pro který byly v letech 1998 – 2000 zpracovány rozvojové dokumenty: Strategie regionálního rozvoje Libereckého kraje, Program rozvoje Libereckého kraje a Regionální operační program NUTS 2 (Liberecký, Hradecký a Pardubický kraj). Tyto dokumenty byly následně v průběhu let 2001-2003 aktualizovány. V gesci KÚLK byla rozpracována řada dalších koncepčních materiálů např. Krajská zemědělská koncepce, Koncepce ochrany přírody, Strategie rozvoje dopravní infrastruktury kraje, Surovinová politika LK a další. V rámci těchto dokumentů se obce Velký Valtinov mohou dotýkat zejména opatření, týkající se podpory malého a středního podnikání, vytvoření podmínek pro nové podnikatelské investice, rozšíření nabídky a přístupnosti různých forem a typů bydlení, zkvalitnění stávající dopravní a technické infrastruktury, optimální využití krajinného a přírodního potenciálu, péče o krajinu a její složky, revitalizace zemědělské prvovýroby, vyšší konkurenceschopnost hospodářských činností.
Obec má zpracovaný Místní program obnovy vesnice na období 2001-2005. Materiál obsahuje zejména analysu současného stavu, zdůrazňující okruhy hlavních problémů, spojených se značnou vyjížďkou obyvatel a v chybějící infrastruktuře. 
Záměry rozvojových programů jsou návrhem ÚP Velký Valtinov respektovány. 
B	Údaje o splnění zadání a pokynů pro zpracování návrhu
B1	Údaje o zadání a pokynech pro zpracování návrhu
Úkol byl vypracován na základě uzavření řádné smlouvy č.06/2005, uzavřené mezi pořizovatelem - Obecním úřadem Velký Valtinov a zhotovitelem - projekční kanceláří SAUL s.r.o. Liberec. Předmětem úkolu je zpracování Územního plánu obce Velký Valtinov pro správní území obce Velký Valtinov. 
1. etapa - fáze Průzkumů a rozborů byla dokončena k termínu 09. 2005. Zadání bylo zpracováno pořizovatelem ÚPO a schváleno bylo k datu 05.2006   
2. etapa - na základě Zadání územního plánu, předaného Obecním úřadem Velký Valtinov zhotoviteli dne 14.6.2006, byl zpracován Koncept ÚPO Velký Valtinov s termínem dokončení 09.2006
3. etapa – na základě Pokynů pro zpracování návrhu územního plánu (dále jen ÚP) Velký Valtinov byl vypracován Návrh ÚP Velký Valtinov s termínem dokončení 29.2.2008.
B2	Údaje o splnění zadání
Zadání územního plánu Velký Valtinov (dále Zadání) bylo respektováno. Hlavním podkladem pro zpracování Konceptu ÚP bylo znění Zadání, schválené usnesením ze zasedání zastupitelstva obce Velký Valtinov – viz. výše. Na základě doplňujícího projednání mezi objednatelem, pořizovatelem a zhotovitelem byl zredukován požadavek obce na rozsah požadovaných rozvojových ploch pro bydlení v severní části sídla Valtinov.
B3	Údaje o splnění pokynů pro zpracování návrhu
Pokyny pro zpracování návrhu (dále jen Pokyny) byly splněny v plném rozsahu následovně:
1. Návrh bude zpracován v souladu se zákonem č.183/2006 Sb. a v rozsahu uvedeném v Příloze č.7 vyhlášky č.500/2006 Sb., v plném znění. Vymezené funkční plochy budou v souladu s obecnými požadavky na vymezování ploch dle vyhlášky č.501/2006 Sb.
Požadavek byl splněn.
2. Projektant vyznačí zastavěné území podle výše uvedeného platného zákona. 
Požadavek byl splněn.
3. V návrhu bude doplněn požadavek na regulaci ploch pro bydlení, ležících v hlukem zasaženém území. 
Požadavek byl splněn: doplněno do textu části Návrh ÚP do kapitoly C1 jako podmínka využití ploch.
4. V části Limity využití území bude doplněn údaj o bezpečnostním pásmu VTL plynovodu nad DN 250, které činí 40m.
Požadavek byl splněn: doplněno do textu části Odůvodnění ÚP do kapitoly C3 Odůvodnění urbanistické koncepce, část Limity využití území a do kapitoly C4 Energetika.
5. Návrhová lokalita 26 bude rozdělena zčásti určena pro občanské vybavení a pro veřejnou zeleň.
Požadavek byl splněn: plocha rozdělena na Z26 a N26a.
6. Návrhová lokalita 21 bude rozdělena a zčásti určena pro bydlení.
Požadavek byl splněn: plocha rozdělena na Z21 a malou část Z1.
7. Návrhová lokalita 13 bude zmenšena na plochu přiléhající ke komunikaci, mimo záplavové území.
Požadavek byl splněn.
8. V souladu s připomínkami obce a se schváleným Zadáním ÚPO budou do návrhu zařazeny následující plochy: st.p.č. 99 a p.p.č. 377/1, st.p.č. 202, p.p.č. 703/1,2,3, p.p.č. 228/1 (část), p.p.č. 576/3,4,5,6,7,8,9 (pouze části k ochrannému pásmu dráhy). 
Požadavek byl splněn: v Návrhu je vymezena plocha Z3, zahrnující plochu 14 vymezenou v Konceptu jako rezerva, a doplněnou o požadovanou část, plocha je zařazena do 1.a2.etapy návrhového období. 
9. Na základě námitek vlastníků budou vypuštěny lokality 68a, 68b.
Požadavek byl splněn.     

C	Komplexní zdůvodnění přijatého řešení
C1	Vyhodnocení účelného využití zastavěného území a potřeby vymezení zastavitelných ploch
Vymezení zastavitelných ploch
PLOCHY BYDLENÍ – VENKOVSKÉ
Vymezení ploch Z1, Z2 je zdůvodněno záměrem koncepce o maximální scelení zastavěného území v těžišti osídlení a posílení centrální funkce části obce v sídle Valtinov. Vymezení plochy Z3 je prioritním záměrem obce pro vytvoření podmínek k maximálnímu možnému rozvoji. Záměr  napomáhá doplnění oboustranné zástavby obce podél hlavní komunikace a vyváženému využití protilehlého území. Hlavní výhodou záměru je dobrá dopravní přístupnost a příznivá orientace ke světovým stranám. Důvodem vymezení ploch Z4, Z5 je nutnost doplnění enklávy v zastavěném území obce a využití jedné z nejkvalitnějších ploch pro bydlení. Důvodem vymezení ploch Z6, Z8, Z9, Z10, Z11, Z12, Z13, Z14, Z15, Z16 je převážně záměr obce, jedná se o doplnění enkláv v současně zastavěném území a využití dosud volných ploch. Plochy Z14, Z15 jsou záměrem obce.
PLOCHY OBYTNÉ SMÍŠENÉ - SE ZEMĚDĚLSKOU VÝROBOU
Vymezení plochy Z20 je řešeno v kontaktu se stávající plochou stejné funkce i s rozvojovou plochou občanského vybavení P24 tak, aby byla umožněna kooperace na ploše nově vznikajících agroturistických aktivit, které přispějí k oživení obce.   
PLOCHY REKREACE – ZAHRÁDKOVÉ OSADY     
Vymezení plochy – Z70 na stávající nevyužívané ploše reaguje na záměr obce. Plocha leží v okrajové poloze řešeného území a bude využívaná především obyvateli z navazujícího území Jablonného v/P. Nutno respektovat zasahující ochranná pásma.
PLOCHY OBČANSKÉHO VYBAVENÍ
Důvodem vymezení ploch Z21, Z22, Z26 v poloze mezi tratí a průjezdní silnicí je snaha o zvýraznění významu centra obce v části Valtinov, stabilizace a umožnění rozvoje dalších souvisejících aktivit. Na ploše Z21 se předpokládá rozvoj obchodních a kulturně společenských aktivit, na ploše Z22 možnost zřízení výchovného a sociálního zařízení, např. ubytování sociálně slabších obyvatel, DPS atd. Plocha Z26 je, s ohledem na blízkost železniční trati, pro výstavbu plošně omezená, předpokládá se doplnění potřeb správy obce – např. informační centrum, veřejné hygienické zařízení atd. Součástí centra v kontaktu s restaurací a sportovištěm je plocha Z23. Plocha Z28 je vymezena v kvalitním přírodním prostředí v blízkosti Valtinovského rybníka, s cílem zřízení stravovacího a ubytovacího zařízení, jako zázemí rekreace, turistiky a cestovního ruchu. 
Segregace veřejného a neveřejného, komerčního a nekomerčního občanského vybavení se jeví neúčelná a není dokumentována. Odlišena je funkce občanského vybavení – tělovýchovy a sportu, která v rámci zázemí zahrnuje zařízení občanského vybavení. Využívání občanského vybavení nadmístního významu, včetně zařízení školství a výchovy, budou i nadále řešena v rámci významnějších spádových středisek osídlení. V případě vzniku aktuální potřeby budou tyto řešeny integrací uvnitř ploch bydlení. 
PLOCHY OBČANSKÉHO VYBAVENÍ – AGROTURISTIKA
 Pro demografickou i ekonomickou stabilizaci obce je důležitá podpora rozvoje služeb rekreace, turistiky a cestovního ruchu. Jako speciální odvětví občanského vybavení je v blízkosti centra vymezena plocha Z25 se zaměřením na služby CR (hromadné stravování, ubytování) s vazbami na plochu Z20 a agroturistické aktivity. Důvodem vymezení je příhodná poloha v okrajové části centra s orientací na volnou krajinu i předpokládanou malokapacitní zemědělskou výrobu. 
PLOCHY OBYTNÉ SMÍŠENÉ - SE ZEMĚDĚLSKOU VÝROBOU
Novým budoucím ekonomickým zdrojem území je rekreace, turistika a cestovní ruch, jejichž rozvoj je nutno podporovat ve vazbě na zemědělskou výrobu. Důvodem vymezení plochy Z20 je přímý kontakt se stávající plochou stejné funkce, předpokládané služby v CR a zároveň umožnění vazby na okolní zemědělské plochy a volnou krajinu.  
PRŮMYSLOVÁ VÝROBA A SKLADOVÁNÍ  
Důvodem vymezení rozvojových ploch výroby je současný a dlouho přetrvávající hospodářský útlum území. Hlavními faktory je velmi omezená výrobní základnu obce a celkové ekonomické oslabení území v důsledku ukončení a následnému výroby sýrů rozpadem hospodářské struktury po roce 1989.  Snahou koncepce je vytvoření podmínek pro intenzifikaci využití stávajících ploch a vymezení dalších ploch rozvojových, s cílem vytvoření nových pracovních příležitostí. 
•	V kontaktu s komunikačním propojením na silnici I/13 v nejsevernější části správního území se vymezuje výrobní zóna s plochou průmyslové výroby a skladování - průmyslové. 
•	 Na území je nutná obnova provozu na opuštěné výrobní ploše.  Koncepce předpokládá obnovu stávající výrobní plochy pro výrobní provozy nadměrně nezatěžující kontaktní a blízké plochy bydlení. Vymezuje se plocha výroby a skladování - řemeslné, představující podnikatelské aktivity lehké výroby, výrobních i nevýrobních služeb. Při výběru činností na vymezených plochách je nutno respektovat požadavky ochrany kulturní památky, nacházející se v areálu bývalé sýrárny. Jedná se o rozšíření plochy stávající výroby na plochu rezervy s ochranným pásmem vodního zdroje z východní strany a o novou rozvojovou plochu téže funkce na sousední přilehlé ploše.  Vymezením plochy výroby a skladování – řemeslné Z30 je dána možnost vstupu dalšího výrobního subjektu, požadujícího novou volnou plochu, popř. možnost rozšíření stávající výrobní plochy bývalé sýrárny. Součástí plochy Z30 je sběrné místo pro odpad velkoobjemový, tříděný a nebezpečný. Způsob využití této části plochy a řešení zástavby bude prověřeno v rámci podrobnější projekce celé plochy, kde bude zohledněn kontakt s chráněnou kulturní památkou. 
ZEMĚDĚLSKÁ VÝROBA A SKLADOVÁNÍ 
Plochy zemědělské výroby, které jsou převážně v kontaktu s plochami bydlení, mají charakter malokapacitní formy hospodaření. Způsob hospodaření, stanovení počtu chovaných zemědělských zvířat, je v tomto případě závislé na uzpůsobení provozu hygienickým požadavkům, tj. např. způsobu ustájení, a na podmínkách, plynoucích z každé konkrétní lokality. Koncepce navrhuje rozšíření stávajících ploch výroby a skladování - zemědělské  Z33, Z34 v okrajových polohách obce  v Růžové a v Tlustcích. Návrh vytváří podmínky pro zkvalitnění stávající zemědělské výroby a umožňuje její další rozvoj ve vazbě na stávající plochy.
PLOCHY OBČANSKÉHO VYBAVENÍ – TĚLOVÝCHOVA A SPORT 
Důvodem vymezení ploch Z40, Z41, Z43 je potřeba vytvořit podmínky pro veřejně přístupné areály rekreace u vody. Jedná se o rozšíření stávající drobné pláže u Hrubého rybníka Z40 a zřízení  nové pláže u navrhované vodní nádrže ve Valtinově. Důvodem vymezení rekreačního areálu Z43 využití kvalitního přírodního prostředí, kterým prochází stávající značená turistická trasa. Předpokládá se úprava plochy blízká přírodnímu charakteru, venkovní hřiště, možnost využití pro táboření a kempování, s vazbou na zázemí sousední plochy Z27.   
 PLOCHY DOPRAVNÍHO VYBAVENÍ
Vymezení plochy Z45 v části obce Valtinov je zdůvodněno potřebou zřízení kapacitně dostatečného veřejného parkoviště v prostoru centra, ve vazbě na Obecní úřad a s možností jiného víceúčelového veřejného využití.  
PLOCHY VEŘEJNÝCH PROSTRANSTVÍ – KOMUNIKACE 
Plochy Z50, Z51, Z52, Z53, Z54, Z55, Z56, Z57, Z60, Z62, Z63, Z64, Z67 jsou vymezeny z důvodů zpřístupnění rozvojových zastavitelných ploch a pro zlepšení stávající komunikační sítě obce. 
Vymezení ploch přestavby
PLOCHY OBČANSKÉHO VYBAVENÍ - AGROTURISTIKA
V blízkosti centra a zároveň směrem do volné krajiny je vymezena plocha P24 jako přestavba původního areálu zemědělské výroby. Předpokládá se využití pro služby v CR se zaměřením na ubytování a stravování návštěvníků, volné části plochy mohou být využívány pro navazující rekreaci jako hřiště. Výhodou je sousedství s malokapacitní zemědělskou výrobou, umožňující těsnou vazbu na aktivity agroturistiky a provozování specifických činností - projížďky na koních, kontakty s drobnými domácími zvířaty, pořádání tématických programů a akcí.  
c2	odůvodnění koncepce rozvoje území
c2.1	Koncepce rozvoje území obce
VYMEZENÍ A VNITŘNÍ ČLENĚNÍ ÚZEMÍ
      	Urbanistická struktura je daná přírodními podmínkami a historickým vývojem. Zástavba je pásově řazená na pozemcích přimknutých ke komunikacím a zároveň více či méně rozvolněná. Hlavní síť komunikací – silnic III.třídy a místních obslužných komunikací - kopíruje směry vodních toků a přirozenou osu údolí. Zastavění všech částí obce má převážně protáhlý tvar, Valtinov, Tlustce, Františkov, Malý Valtinov jsou téměř souvisle propojeny, v samostatné poloze, zcela odtržené železniční tratí, leží část obce Růžová.
           PŘEDPOKLADY DEMOGRAFICKÉ
     	Území obce ve stávajícím administrativním vymezení vykazuje nejen kolísání počtu trvale bydlících, ale i zlepšování podílu mezi nejmladší a nejstarší věkovou skupinou obyvatelstva. Dle aktuálních informací Obecního úřadu, projevuje se mírný nárůst trvale bydlících. Poloha obce v dobře přístupném území a v blízkosti větších center osídlení dává obci možnost uspět při získávání nových zájemců o výstavbu rodinných domků. Výhodou obce je možnost vymezení dostatku kvalitních rozvojových ploch pro bydlení, drobnou živnostenskou činnost a občanskou vybavenost. Populační vývoj je obecně určován dvěma základními atributy: přirozenou měnou a migrací. V řešeném území není v následujícím období očekáván výrazný přelom ve vývoji přirozenou cestou a tudíž ani významná změna velikosti obce. Migrační vývoj bude určován z velké části dynamikou a reálných příjmů obyvatelstva, které mají bezprostřední vliv na podíl výdajů na aktivity, spojené s rozvojem atraktivního bydlení v rodinných domcích v lokalitách v nejbližším zázemí větších měst (Jablonné v/P., Liberec, Mimoň, Nový Bor, Česká Lípa). 
           Výhledová velikost obce A předpokládaná velikost obytné výstavby
Výhledovou velikost obce nelze číselně jednoznačně určit. Pro její stanovení je nezbytné zohlednění všech, současně předpokládaných a možných rozvojových tendencí. Velikost rozvoje je vymezena v otevřeném rozsahu tří velikostních variant, představujících minimální, optimální (pravděpodobnou) a maximální velikost: 
stávající a výchozí stav v době zpracování P+R r.2005  - 176 trvale bydlících v 60-ti b.j., 
                                                                                               88 přechodně bydlících (ind.rekreace)
                                                                               celkem - 264 uživatelů   
aktuální stav k datu zpracování návrhu 29.2.2008           - 202 trvale bydlících    
minimální výhledová varianta – 170 trvale bydlících - bez dalšího rozvoje bydlení, neboli pokles  
optimální výhledová varianta  – 180 – 210 trvale bydlících, mírný rozvoj, výstavba cca 10 – 20 bytů
maximální výhledová varianta – 260 trvale bydlících, další rozvoj, výstavba dalších cca 25 bytů (celkem cca 40 - 45 bytů)  
celkový maximální počet uživatelů – 260 trvale bydlících + cca 100 rekreantů  
celkem cca 350 uživatelů
 Optimální a maximální varianta představuje zhruba 1. a 2. etapu realizace. Vzhledem k mírnému nárůstu bydlících (viz aktuální stav trvale bydlících) a zvýšenému zájmu o novou obytnou výstavbu v obci, jeví se reálné překonání hranice optimální varianty, a je tedy žádoucí uvažování o přiblížení k variantě maximální. K usnadnění maximálního rozvoje obce a dosažení dostatečného výběru rozvojových ploch je rozšířeno vymezení ploch bydlení oproti fázi konceptu. Celková výměra navržených ploch pro bydlení v 1. a 2.etapě činí 236204m2, což prostou teoretickou matematickou úvahou představuje cca 110 rodinných domků s průměrnou výměrou pozemku cca 2000m2. Skutečné využití jednotlivých rozvojových ploch je nutno prověřit podrobnějším zpracováním územních studií, prokazujících možnost vnějších vazeb na okolní prostředí, veřejnou infrastrukturu, možnost etapizace a životaschopnost zástavby dílčích etap. Rozsah obytných ploch je záměrně větší z důvodů vymezení nezbytné urbanistické rezervy pro očekávanou neprůchodnost využití některých pozemků, vzhledem k nevyřešeným majetkoprávním vztahům, a dále z důvodů relativně značného podílu ploch, z různých důvodů podmínečně využitelných k požadované obytné funkci. 
Občanská vybavenost
Širší vztahy
Obec vzhledem ke své velikosti patří k velmi malým obcím ve struktuře osídlení a není proto možné, aby zajišťovala široké spektrum zařízení občanské vybavenosti přímo na svém území. Řešené území má celkem příznivou polohu vůči centrům občanské vybavenosti a služeb v okrese Česká Lípa, dále i na území okresu Liberec.
1. Jablonné v Podještědí – plní správní funkce – pověřený městský úřad (obec II. stupně) s výkonem stavebního úřadu. Jsou zde také některá zařízení služeb, zdravotnictví, úplná základní devítiletá škola, mateřská škola, pošta atd. Vzdálenost od obce je cca 3 km.
2. Liberec – mimo plnění správní funkce – úřad s rozšířenou působností (obec III. stupně) a sídlo Krajského úřadu nabízí pro obyvatele Velkého Valtinova využití nadregionálních zařízení občanské vybavenosti (především zdravotnictví, střední a vysoké školství, kultura, služby). Vzdálenost města je cca 35 km.
3. Stráž pod Ralskem – zařízení občanské vybavenosti (divadelní sál, kino).
4. Česká Lípa – sídlo úřadu práce, živnostenského úřadu, dále zařízení občanské vybavenosti (kino, divadlo). Vzdálenost cca 28 km.
5. Mimoň –  nabízí služby finančního úřadu a matriky. 
Tato centra jsou dostupná prostředky hromadné dopravy. 
ZAŘÍZENÍ OBČANSKÉHO VYBAVENÍ OBCE
Školství
V současnosti žádné školské zařízení v obci není provozováno. Ani do blízkého budoucna se nepočítá se vznikem základní školy. Nejbližší mateřská škola, základní a zvláštní škola se v současné době nachází v Jablonném v Podještědí, kam děti dojíždí. Objekt bývalé dvoutřídní školy je dnes využit pro účely obce jako úřadovna Obecního úřadu a místní veřejná knihovna. V souvislosti s uvažovaným optimálním rozvojem je nutno uvažovat s potřebou mateřské školy nebo předškolního zařízení přímo v obci. Pro vznik takového zřízení je možno využít plochy pro bydlení – stávající nebo navrhované – dle aktuální potřeby, jako integrovaného zařízení. Do středních a ostatních škol (umělecké) budou i nadále dojíždět studenti do České Lípy, Liberce, Prahy nebo jinam podle svobodné volby. Dopravní dostupnost těchto vyšších typů škol je dobrá.
Kultura
V obci je funkční kostel sv. Jana Nepomuckého, kde se konají mše. Pro možnost rozvoje kulturních aktivit - jarmarky, trhy a různé slavnosti - navrhuje se využití prázdného objektu stodoly s přilehlou plochou, v součinnosti  s  blízkým vymezeným parkovištěm v centru Valtinova.    
Sport, tělovýchova
Sportovní plochy jsou v obci zastoupeny travnatým fotbalovým hřištěm, kde budou vybudovány nové kabiny. Sportovní činnost je současně úspěšná a zaujímá velké procento mládeže. V rámci koncepce se navrhuje zřízení rekreačních ploch v kontaktu s vodními plochami. V Růžové je to rozšíření stávající pláže u Hrubého rybníka, ve Valtinově nová rekreační louka – pláž u nově navrženého rybníka a v části Za tratí nová rekreační plocha ve vazbě na Valtinovský rybník. Výhodou umístění je vazba na procházející turistickou trasu. Předpokládá se využití ploch dle jejich možností pro hřiště, táboření, s nezbytným sociálním a hygienickým vybavením. 
Zdravotnictví
Základní zdravotní lékařská péče je k dispozici v Jablonném v Podještědí. Vyšší zdravotní a odborná lékařská péče je k dispozici v České Lípě nebo v Liberci. Nejbližší lékárna je v Jablonném  v Podještědí, nemocnice jsou v České Lípě a v Liberci. Ve Velkém Valtinově působí kulturní komise, která se mimo jiné věnuje péči o staré lidi. 
Maloobchod, stravování a ubytování
Do budoucna se předpokládá vznik drobných provozoven tohoto typu v rámci obytných ploch jako integrované zařízení, vestavěné zpravidla v parterech rodinných domků. Pokud jde o ubytování budou tato zařízení o menších kapacitách, umístěné zpravidla ve vyšších podlažích objektů. Předpokladem je, že tyto funkce nepřevýší plochou ani rozsahem obytnou funkci. Lokalizace ani specifikace provozoven není v ÚP řešena, neboť tyto budou vznikat dle aktuálních potřeb.  
Řízení, správa, spoje
Pověřeným úřadem pro obec je Městský úřad Mimoň s tím, že některé úřady jsou v Jablonném v Podještědí - stavební úřad. Finanční úřad a matrika se nachází v Mimoni. Pověřený úřad s rozšířenou pravomocí je v Liberci. Nejbližší služebna Policie ČR a poštovní úřad je v Jablonném v Podještědí. Obecní úřad sídlí v  obci. Objekt obecního úřadu byl v poslední době vybaven počítačovým zařízením a internetovým pracovištěm. Součástí objektu je obecní knihovna. V obci se nachází požární zbrojnice, v poslední době je provedena výstavba garáže na pozemku obecního úřadu pro novou požární zbrojnici. Do nejbližšího období je nutné zřízení informačního centra a veřejného hygienického zařízení. Aktuálně vznikající potřeby budou řešeny formou dostavby objektu obecního úřadu, popř. novou výstavbou na vymezené rozvojové ploše v centru. 
ekonomický potenciál území
Stávající ekonomické zaměření je omezeno pouze na zemědělskou výrobu, provozovanou soukromníky v rámci několika výrobních ploch uvnitř i po okrajích současného osídlení. Úroveň obhospodařovaných ploch je velmi dobrá. Problémem je určitý podíl ploch, které obhospodařovány nejsou z nejrůznějších důvodů, většinou díky nedořešení majetkových vztahů. Příčinou dosavadní ekonomické nestability sídla je nedostatek pracovních míst v obci a značná vyjížďka místních obyvatel za prací. O využití výrobní plochy bývalé sýrárny projevuje v současné době aktivní zájem nový investor, což je příslibem obnovy pracovních příležitostí a nadějí na rozvoj technické infrastruktury obce. Snahou koncepce je vytvoření podmínek pro intenzifikaci využití stávajících ploch a vymezení dalších rozvojových ploch, s cílem vytvoření nových pracovních příležitostí. Pro dostatečnou škálu vymezených hospodářských odvětví jsou navrženy následujíc plochy:  
Výroba a skladování  
•	V kontaktu s komunikačním propojením na silnici I/13, které je mimo ŘÚ, se vymezuje plocha výroby a skladování - průmyslové.
•	Předpokládá se obnova vhodné výroby v bývalé sýrárně - plochy výroby a skladování - řemeslné, představující výrobní provozy nadměrně nezatěžující kontaktní a blízké plochy bydlení, lehká výroba, výrobní služby. Navrhuje se připojení sousedních volných ploch. Součástí je sběrné místo pro odpad velkoobjemový, tříděný a nebezpečný, výhodou je dobrá přístupnost. V rámci další projekce bude zohledněn kontakt ploch s kulturní památkou.    
•	Stávající plochy zemědělské výroby se nachází uvnitř osídlení i v okrajových polohách, v kontaktu s plochami bydlení a občanského vybavení. Z toho vyplývá požadavek na způsob hospodaření, kdy počet a způsob ustájených zemědělských zvířat musí být odpovídat  hygienickým požadavkům, plynoucím z podmínek lokality. Navrhuje se rozšíření ploch zemědělské výroby v Růžové a v Tlustcích. Pro obnovu zemědělské výroby v rámci ploch obytných smíšených se zemědělskou výrobou je majitelem průběžně prováděná obnova usedlosti ve Františkově a je předpokládaná obnova usedlosti na jihu Valtinova. 
Nevýrobní služby
Ve vazbě na zemědělskou výrobu v areálu zámečku budou rozvíjeny agroturistické aktivity, vážící na sebe služby v CR. Ubytovací zařízení v bývalé sýrárně které patří obci, současně je provozováno cca 6 ubytovacích míst. Plánuje se obnova a intenzifikace využití objektu. V  jižní části Valtinova se navrhují rozvoj občanského vybavení - agroturistiky, kde má obec zájem o zřízení ubytovacích a stravovacích kapacit,  vážících na malokapacitní zemědělskou výrobu. Výhodou je možná provázanost obou provozů a vznik nových pracovních míst. 

C2.2	odůvodnění Ochrany a rozvoje hodnot území obce
Přírodní hodnoty
Plochy a lokality obecné ochrany přírody a krajiny 
Významné krajinné prvky (VKP) „ze zákona“: veškeré zdejší lesy, vodní plochy (toky) přírodního charakteru, rybníky a údolní nivy
Registrované významné krajinné prvky: v řešeném území se tato kategorie VKP nevyskytuje
Územní systém ekologické stability, tvořený zde jednotlivými vymezenými prvky regionálního i místního významu
Lokality výskytu zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů: v řešeném území není evidován výskyt těchto druhů rostlin a živočichů. Případný výskyt chráněných druhů je uveden v podrobném mapování NATURA 2000 (viz archív AOPK ČR).
Přechodně chráněné plochy: v řešeném území se tyto plochy nevyskytují.
Plochy a lokality zvláštní ochrany přírody a krajiny 
Zvláště chráněná území: v řešeném území není evidována žádná kategorie této zvláštní ochrany.
Památné stromy: v řešeném území není evidován jejich výskyt (dle ústř.seznamu AOPK ČR).
Plochy a lokality mezinárodní ochrany přírody a krajiny (soustava „NATURA 2000“)
Do řešeného území zasahuje část Evropsky významné lokality CZ0513506 Horní Ploučnice  tvořená zde úsekem Panenského potoka. 
Existence výše uvedených přírodních hodnot je v návrzích ÚP respektována.
Vymezení vzrostlé zeleně vhodné k registraci v kategorii významný krajinný prvek  je odůvodněno její zachovalostí, mohutným vzrůstem, kvalitou, perspektivností i místně krajinnou dominantnosti: 4 ks dubu letního v linii na hrázi spodního Valtinovského rybníka (dle doporučení předchozího stupně ÚP Průzkumy a rozbory – lokalizace viz příslušná mapová příloha), kdy pro realizaci návrhu je územně kompetentní příslušný orgán ochrany přírody (zde MěÚ Jablonné v Podještědí II. stupně, pověřený úřad s rozšířenou působností MěÚ Liberec), na p.č. 705/1 (vodní plocha – rybník, ČR – Pozemkový fond České republiky, Husinecká 11a, č.p. 1024, 13000 Praha-Žižkov). Vymezení prvku vzrostlé zeleně vhodného k vyhlášení v kategorii památný strom (dle  § 45 uvedeného zákona) je odůvodněno zejména snahou o jeho ochranu, jeho dominancí, vitalitou a pravidelností vzrůstu: 1 ks dubu letního na p.č. 874/1 (TTP, Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor).
Návrh na údržbu nezemědělských i zemědělských pozemků tvořících údolní nivy okolí vodotečí (VKP ze zákona) je zdůvodněn snahou o zachování a navýšení druhové diverzity, a pro zamezení devastace zdejších biotopů a ekosystémů postupující sukcesí.
V návrzích ÚP je respektovaná existence Evropsky významné lokality CZ0513506 Horní Ploučnice a její ochranný režim stanovený přílohou Nařízení Vlády ČR, která je v příslušné mapové příloze graficky lokalizovaná dle stavu katastru nemovitostí.
CIVILIZAČNÍ HODNOTY
Ochrana kulturních hodnot
Na území obce Velký Valtinov není vymezena městská památková rezervace, městská památková zóna, vesnická památková rezervace ani vesnická památková zóna. Nachází se zde řada historicky cenných objektů, které byly dle Zákona o státní památkové péči  prohlášeny za kulturní památky a zapsány do Ústředního seznamu nemovitých a movitých kulturních památek: 
Tab.č.1 Nemovité kulturní památky na území obce zapsané do státního seznamu 
Číslo rejstříku	parc.číslo	č.p.	popis památky	poznámka	
34513 / 5-3379	1		kostel sv. Jana Nepomuckého		
41369 / 5-3383	432/1		socha sv. Anny	za železniční tratí	
32012 / 5-3381	1178/1		socha sv. Jana Nepomuckého	u cesty na Postřelnou	
19477 / 5-3380	423/5		sousoší Kalvárie		
28065 / 5-3375	60/6	Čp.9	zámek - zámeček (dvůr)		
47057 / 5-3382	44	Čp.15	venkovská usedlost (chalupa)		
29477 / 5-3377	38/1, 38/5	Čp.20	venkovská usedlost (chalupa)		
40325 / 5-3378	3/5	Čp.40	zámek		
21361 / 5-3376	38/2	Čp.?	hasičská zbrojnice		
5607	6/2		bývalá tvrz Tlustec	v demoličním stavu	
 Pozn: Všechny tyto nemovité kulturní památky byly zapsány do seznamu  před rokem 1988
Zdroj: Internetové stránky Národního památkového ústavu (http://www.pupce.cz)

Součástí státního seznamu památek byla venkovská usedlost č.p.8 (číslo rejstříku 14178 / 5-3374). Její existence byla v roce 2003 prohlášena za zrušenou z důvodů demolice objektu. 
Terénním šetřením byla na území zjištěna i řada dalších objektů, stavebně a architektonicky významných (vyznačeny v grafické části dokumentace průzkumů a rozborů), z nichž značný podíl činí objekty lidové architektury a rozlehlé zemědělské usedlosti, což vypovídá o někdejším hospodářském i kulturním významu území. Nemovité kulturní památky jsou uvedeny v grafické části ÚP – v Koordinačním výkresu č.5. Fotografie památek jsou uvedeny v příloze tohoto textu.
Kulturními přínosy v obci je oprava objektu hasičské zbrojnice a rekonstrukce areálu hospodářského dvora č.p.9 – „zámečku“. V současné době probíhá kvalitně a citlivě prováděná rekonstrukce a plánovaná další obnova areálu „zámečku“, kde je již obytná část „panského dvora“ v provozu. Cílem majitele je obnovení celého areálu po stránce stavební i po stránce zemědělské výroby. Předpokladem je využití možností areálu pro provozování zemědělské výroby se zaměřením na agroturistiku, propojení trvalého bydlení, ubytování a živočišné i rostlinné výroby. 
Pozornost je nutno věnovat objektu zámku čp.40, jehož torzo se nachází v areálu bývalé sýrárny. V rámci obnovy výrobní činnosti je nutno zohlednit tuto památku při dostavbě a nové výstavbě ve stávajícím areálu i na sousedních rozvojových plochách řemeslné výroby.    
Jako přínosné lze hodnotit stavební opravu a údržbu kostela, spojené s obnovou využití pro církevní účely. Iniciativou obce je umístění skupiny barokních soch ve volném prostoru ve vazbě na kostel. Dle dostupných informací se jedná o skupinu 4 soch (původně 5-ti), které byly součástí balusrtády na hlavním průčelí kostela v Jablonném v/P. Zhruba před 15-ti lety (v době opravy kostela) byly sochy z technických důvodů nebezpečí jejich zřícení sneseny a na původní místa byly umístěny jejich kopie. Originály soch byly (zhruba po roce 1991) neoficiálně deponovány do kostelíka ve Velkém Valtinově, odkud byly v rámci obnovy funkce kostela v r. 1995 přesunuty do volného prostoru vedle kostela na plochu bývalého hřbitůvku. Umístění barokních soch se jeví jako působivé a ve svém principu přínosné z hlediska zvýraznění významu místa a  bezprostředního kontaktu soch s obyvateli a návštěvníky. Problematická je okolnost nelegálnosti  umístění soch, dle informací Národního památkového ústavu Liberec počítá se s navrácením soch do areálu kostela v Jablonném v/P. Ačkoliv problém přesahuje rámec ÚP, uvádíme doporučení  na dořešení této záležitosti: Pro legalizaci soch v areálu kostela ve Velkém Valtinově doporučujeme pořízení kopií soch a zajištění jejich kvalitní a odborné instalace, což by výrazně povzneslo význam a kulturní kvalitu prostředí centra obce. Přesto, že hlavní iniciativa v řešení je věcí obce Velký Valtinov, záležitost má nadmístní charakter a lze předpokládat zájem státu, který by se mohl na stabilizaci plastik v areálu kostela finančně podílet. 
Pozn.: Vzhledem k přístupnosti volně rozmístěných soch (v době zpracování ÚP) doporučujeme urychlené jednání v zájmu zajištění soch proti jejich možnému poškození nebo zcizení.     
Na řešené území obce Velký Valtinov se vztahuje ochrana archeologického dědictví, včetně lokalit, které jsou vymezeny ve Státním archeologickém seznamu ČR. Důvodem je skutečnost, že území obce náleží k územím s archeologickými nálezy - ÚAN I. a II. kategorie, tj. území s pozitivně prokázaným a dále bezpečně předpokládaným výskytem archeologických nálezů (50-100%). 
c3   odůvodnění urbanistické koncepce
C3.1 URBANISTICKÁ KONCEPCE
Stanovení urbanistické koncepce vychází především z požadavků obce a je zároveň ovlivněno omezeními, plynoucími z přírodních podmínek území - relativně četná přítomnost potenciálních sesuvů, záplavové území a četná ochranná pásma, plynoucí ze zákonných ustanovení. 
Řešení centrální části obce a sídla Valtinov
Centrum obce v klasické centrální formě chybí, jak obvykle bývá u osídlení pásového typu. Těžištěm obce je část obce Valtinov s úsekem zástavby mezi kostelem a hasičskou zbrojnicí, zahrnující sídlo obecního úřadu – dříve dvoutřídní základní škola. Potřeba doplnění ploch pro rozvoj centra a zdůraznění prostoru centra obce, je zřejmá. Přes stísněnost území je snahou propojení obou stávajících ploch. Komplikací je omezená průchodnost souběhem hlavních a neměnných komunikačních tras silnice a železnice, včetně nezastavitelných ochranných pásem. Navrhuje se využití volných ploch pro doplnění potřebných funkcí, sloužících pro rozvoj bydlení a centrální občanské vybavenosti. Očekává se rozvoj v oblasti nejrůznějších služeb, podporující oživení centra. Nezbytné je vybudování místního informačního systému, propojujícího stanoviště informačního centra (samostatné zařízení nebo lépe v integraci s bydlením, vč. veřejného WC), železniční a autobusové zastávky, obecního úřadu, kostela, restauraci, sportovní a rekreační plochy - atd. Předpokládá se rozšíření jižním směrem. Pro odstranění závady úrovňového železničního přejezdu a usnadnění obsluhy části obce Růžová, byl ve fázi konceptu zvažován mimoúrovňový podjezd pod tratí. Z důvodů nesouhlasu majitelů dotčených pozemků není záměr uveden. Problém bude řešen až ve vazbě na aktuálně vzniklou potřebu.     
Valtinov leží v těžišti obce a má nejrozsáhlejší stávající zástavbu, probíhající v severní části jednostranně v délce cca 1km podél hlavní komunikace. Navrhuje se zrcadlové doplnění obytné zástavby po druhé straně hlavní komunikace. Atraktivní volné plochy v okolí obecního úřadu jsou využity pro rozvoj občanského vybavení se zaměřením na sociální služby. Kvalita těchto ploch spočívá v jejich poloze s dobrou dostupností centra, zastávek hromadné dopravy, rovinatého terénu atd. Zasažení rozsáhlé části ploch ochrannými pásmy VN je řešeno přeložením dotčeného úseku do souběhu s tratí. Stávající nevyužitá stodola a na ni navazující plochy se navrhují k využití občanskou vybaveností, sloužící pro potřeby centra obce, navazuje plocha víceúčelového kapacitního parkoviště. Plochy pro zakládání bydlení smíšeného se zemědělskou výrobou umožňují zakládání obytných usedlostí s malokapacitní a alternativní formou zemědělského hospodaření - minifarem.    
Ve střední části Valtinova se předpokládá rozvoj nových aktivit a pracovních příležitostí: 
- obnova využití areálu bývalé sýrárny pro vhodnou výrobu, která nebude nadměrně zatěžovat kontaktní a blízké plochy bydlení, obnova výroby je pro rozvoj obce klíčová z hlediska stabilizace obyvatelstva v obci, v areálu se nachází památka, tzv. zámek čp.40, torzo objektu, který musí být respektován a zohledněn jeho význam při stavebním rozvoji obnovené výrobní plochy
 -  na dalších navrhovaných plochách pro tento účel je předpokládané založení s běrného místa odpadu, toto řešení je výhodné z důvodu polohy plochy v těžišti obce, dobré dopravní přístupnosti, dostatečné rozlohy plochy, konkrétní využití ploch bude zohledňovat kontakt s kulturní památkou 
 - p lochy občanského vybavení se specifickým využitím agroturistiky v části Valtinova jsou umístěny výhodně z hlediska kontaktu s centrem i s malokapacitní zemědělskou výrobou. 
Nové sportovní a rekreační aktivity jsou směřovány do zajímavých partií v kontaktu s vodními plochami, volnou krajinou i s obcí. Plocha u Valtinovského rybníka má atraktivní přírodní prostředí a nově navržené zázemí občanského vybavení. 
Řešení dílčích částí obce - Tlustce
Tato část obce leží na úpatí vrchu Tlustec a tím jsou dané i přírodní podmínky území a limity jeho rozvoje. Stávající zástavba má vysloveně liniový charakter, obytné plochy jsou přimknuté ke komunikaci. Rozvoj je limitován hranicí záplavového území a hranicí potenciálního sesuvu. Návrh se omezuje na vymezení ploch dle požadavků obce. Některé z ploch jsou součástí záplavového a potenciálně sesuvného území, takže jsou zařazeny do ploch podmínečně využitelných. V území je  zemědělská výroba, zaměřená na malokapacitní chov dobytka a související zemědělské služby. Z důvodů plánovaného intenzivnějšího využití se navrhuje rozšíření.     
Františkov
Zástavba zahrnuje stávající památkově chráněnou zemědělskou usedlost – která je průběžně rekonstruována a koncepcí ÚP je zařazena jako bydlení smíšené se zemědělskou výrobou. Dle požadavku majitele, dle historických podkladů, je navrženo obnovení rybníka na přilehlé ploše v údolí na toku Panenského potoka. Další návrh se týká bývalé obytné lokality. V kontaktu se stávajícím fragmentem zástavby je požadavek obce obnovu a dostavbu obytné plochy. Jelikož se plocha nachází v záplavovém území, je návrhová plocha úměrně zmenšena, upravena a zařazena mezi podmínečně využitelné plochy. 
Malý Valtinov
Na volné ploše při železniční trati je dle záměru obce navržena rozvojová plocha rekreace -  zahrádkové osady, perspektivně využívané obyvateli blízkého Jablonného v/P. 
Růžová
Území má specifický ráz drobného sídla, původně zemědělského, dnes chalupářského zaměření, zcela izolovaného od ostatního osídlení obce. Specifikem území je výskyt potenciálního sesuvu, což plyne z polohy zástavby na úpatí vrchu, zvedajícího se nad Růžovým potokem. Stávající poměrně semknuté zástavba leží na jednom břehu potoka a má špatnou dopravní prostupnost.  Požadavkem obce je obnova bývalých obytných ploch na druhém břehu. Součástí sídla je zemědělská malokapacitní výroba. Návrh vymezuje plochu pro rozvoj malokapacitní zemědělské výroby směrem do volné krajiny, ve vazbě na plochy stávající, s ohledem na probíhající prvek ÚSES. Rozsah požadovaných ploch pro bydlení je v důsledku výskytu potenciálních sesuvů zredukován a zařazen jako podmínečně využitelné plochy do rezervy. Pro případnou realizaci těchto ploch je podmínkou obnova (nové vybudování) komunikace, která přispěje k zokruhování dopravy a celkovému zlepšení dopravní obsluhy sídla. 
 Součástí Růžové je jeden z největších stávajících rybníků - Hrubý rybník. V současnosti se zde neoficiální formou provozuje letní rekreace – koupání, prostřednictvím zcela minimální plážičky.  Cílem koncepce je podchycení sportovně rekreačních aktivit pro zatraktivnění území obce. Krajinné prostředí Hrubého rybníka skýtá zajímavé panoramatické pohledy s kulisou valtinovského kostela. Pro zkvalitnění rekreace u vody se navrhuje nová plocha rekreační louky na větší ploše s možností výstavby minimální nejnutnější potřebné vybavenosti – parkoviště, sociální a hygienické zázemí, občerstvení. Návrh rekreačního zařízení se předpokládaná v přiměřené formě a rozsahu, se zohledněním pohledu na kostel. V blízkosti této lokality je barokní plastika – socha sv. Anny, jejíž dominantní poloha bude respektovaná. V pohledovém kontaktu je zemědělská plocha, na níž majitel hodlá založit chov jelenů. Tato atraktivní aktivita bude mít (dle snahy majitele) charakter zooparku a napomůže žádoucímu rozvoji rekreace a cestovního ruchu této části obce. Podmínkou je citlivé využití pastviny ve vazbě na stávající lokální biokoridor.    
C3.2 návrh členění a využití funkčních ploch
Ze výše uvedené urbanistické koncepce vychází návrh členění a využití funkčních ploch. V následující tabulce jsou pro zdůvodnění funkčního členění zahrnuty plochy rozvojové i plochy stávající, určené k obnově a intenzifikaci využití.
přehled obnovovaných a rozvojových ploch řešeného území

čís.
ozn.	název a poloha lokality,
k.ú. Velký Valtinov, výměra	plošný nárok,
vztah k ZÚ	stávající
využití
	navrhované využití, dopravní přístupnost
 omezující prvky - 1),2),4),  nutnost ÚS - 3)  
kapacita cca,  k.z. v %	etapa
VPS
VPO	
            BYDLENÍ
Z1	Valtinov - střed obce 31591m2
	nárok na plochu, 
část
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení - venkovské, přístup ze stávající i rozšiřované komunikace, 1)3)4) zčásti zasahuje OP VN (návrh přeložky), OP ČD, hluk ČD
 nová plocha, 15b.j.,45ob., 2000m2/obj., k.z. 10 % 	1.-2.
etapa	
Z2	Valtinov - střed obce 20661m2	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup ze stávající komunikace, 1)3)4) zčásti zasahuje OPVN(návrh přeložky), OP ČD, hluk ČD
 nová plocha, 10b.j., 30ob., 2000m2/obj., k.z. 8 % 	1.-2.
etapa	
Z3	Valtinov - S 
91371m2 	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení - venkovské, přístup po stávající komunikaci, 1) využití omez. OP VN (návrh přeložky), 3) dle výše uvedeného a z důvodů rozsahu plochy, vymezení vnitřní komunikace a stanovení etapizace nutno využití plochy řešit US 
nová plocha, 30b.j.,90ob.,  3000m2/obj., k.z. 6 %  	1.-2. etapa	
Z4	Valtinov – JV
 34994 m2	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávajících komunikacích, 1) na plochu zasahuje OP lesa, 3) v US nutnost vymezení vnitřní komunikace
nová plocha, 17b.j., 50ob., 2000m2/obj., k.z. 8 %  	1.- 2.
etapa	
Z5	Valtinov – JV
 1143 m2	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci
nová plocha, 1b.j., 3ob., 1000m2/obj., k.z. 15 %  	1.etapa	
Z6	Františkov
 797 m2	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	zčásti zemědělské plochy, zčásti staveb. pozemek	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci, 1) plocha leží v záplavovém území – nutné dodržení podmínek stanovených pro využití plochy
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 750m2/obj., k.z. 20 % 	1.etapa	
R7	Františkov 
 4652 m2
 bez záboru ZPF	nárok na plochu, 
zčásti uvnitř ZÚ	zčásti zemědělské plochy, zčásti staveb. pozemek	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci, 1) plocha v OP lesa, záplavovém území a v OP2.st. vod. zdroje, nutné dodržení podmínek stanovených pro využití plochy
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 4000m2/obj., k.z. 5 % 	rezerva	
Z8	Tlustce
 1679 m2	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci, 1) plocha leží v záplavovém území – nutná úprava terénu, 2) plocha v potenc.sesuvu
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 1600m2/obj., k.z. 10 % 	1.etapa	
Z9	Tlustce
 5243 m2	nárok na plochu, část
uvnitř ZÚ	zčásti zem. plochy, část stav.pozemek	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci
nová plocha,  2b.j., 6ob., 2500m2/obj., k.z. 6% 	1.etapa	
Z10	Tlustce
 836 m2	nárok na plochu,
uvnitř  ZÚ	staveb.poz.,
nádvoří	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 800m2/obj., k.z. 18 % 	1.etapa	
Z11	Tlustce
 13346 m2	nárok na plochu, 
malá část
uvnitř ZÚ	zčásti zem. plochy, část stav. pozemek	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci,  2)3) plocha zasahuje do potenciálního sesuvu, nutnost zpracování US
 nová plocha, 4b.j., 12ob., 3000m2/obj., k.z. 5 % 	1.- 2. etapa	
Z12	Tlustce
 305 m2	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	zčásti zem. plochy, část stav. pozemek	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající komunikaci, 2) součást plochy potenciálního sesuvu, doplnění proluky stávajícího bydlení
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 300m2 /obj., k.z. 40 % 	1. - 2.
etapa	
Z13	Tlustce
 896m2
	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	část zastavěná  plocha, část  ostatní plochy	plochy bydlení - venkovské, přístup po stávající komunikaci, plocha vymezena mimo záplavové území, nutno zachovat manipulační pásmo toku
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 900m2/obj., k.z. 17 % 	1.etapa	
Z14	Růžová - S
1941m2	nárok na plochu, část
uvnitř ZÚ	část zastavěná  plocha, část   zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající  komunikaci, výstavba na stávajícím stavebním pozemku, vymezení plochou krajinné zeleně (stáv.mokřiny), 1)využití plochy omezeno OP VN
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 1900m2/obj., k.z. 8 % 	1.etapa	
Z15	Růžová
 713 m2	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, rozšíření stávající plochy bydlení, přístup po stávající komunikaci
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 700m2/obj., k.z. 20 % 	1.etapa	
Z16	Růžová
 1949 m2	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, vymezení přírodní plochou biokoridoru, přístup po stáv. komunikaci
 nová plocha, 1b.j., 3ob., 1900m2/obj., k.z. 8 % 	1.- 2.
etapa	
R17	Růžová - J
 2593m2
 bez záboru ZPF	nárok na pl., 
větší část uvnitř  ZÚ	část zast. a ost. pl., malá část  zem.pl.	plochy bydlení -  venkovské, přístup po navrh. komunik., 2) kontakt s potenciálním sesuvem
 nová plocha, 1b.j., 3ob.,.2500m2/obj., k.z. 6 % 	rezerva	
R18	Růžová – J
 7214m2
 bez záboru ZPF	nárok na plochu, 
větší část mimo ZÚ	část zastav. plochy, část zemědělské plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup po stávající i navrhované komunikaci, 
2) kontakt s potenciálním sesuvem
 nová plocha, 3b.j., 9ob., 2000m2/obj., k.z. 6 % 	rezerva	
R19	Růžová – JZ
 5832 m2
 bez záboru ZPF	nárok na plochu, 
větší část  mimo ZÚ	část zastav. a ostat. plochy,  část  zeměd.plochy	plochy bydlení – venkovské, přístup po navrhované a obnovené komunikaci, 
2) součást potenciálního sesuvu
 nová plocha,  3b.j., 9ob., 1900m2/obj., k.ú. 8 %  	rezerva	
Z20	Valtinov – J
 28739 m2
	nárok na plochu, 
část
mimo ZÚ	zemědělské plochy	 plochy obytné smíšené se zemědělskou výrobou, přístup po stávající komunikaci, 1)3) součástí plochy bezpečnostní pásmo VTL, OP VN,  nová plocha, vazba na agroturistiku a služby CR, 7b.j., 21ob., 4000 m2 /obj., k.ú. 4-5%  	2.etapa	
           OBČANSKÉ VYBAVENÍ						
S21a	Valtinov – střed
 be z záboru ZPF	bez nároku na plochu,
uvnitř ZU	Obecní úřad, knihovna,   garáže hasičů	plochy občanského vybavení, stávající využití bude rozšířeno na základě modernizace - návrh  internetových míst, další intenzifikace a dostavba na ploše dle aktuálních potřeb	1. - 2. etapa	
S21b	Valtinov – střed
 962 m2
bez záboru ZPF	bez nároku na plochu,
uvnitř ZU	areál kostela
s parčíkem	plochy občanského vybavení, stávající využití bude zkvalitněno legal. soch do areálu kostela, nutná je vhodná parková úprava okolí kostela  	1. - 2.
etapa	
Z21	Valtinov – střed
 3197m2
	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	část zastav. plochy, část zemědělské plochy	plochy občanského vybavení, veřejná infrastruktura, komerční zařízení - společenské a obchodní centrum, společen.sál, restaurace, ubytování, prodej, služby,
nová plocha, integrace  bydlení - 1b.j., 3ob.	1. - 2.
etapa	
Z22	Valtinov – střed 
 5730m2
	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy občanského vybavení, veřejná infrastruktura, přístup z rozšiřované komunikace a ze stávající plochy,  1)3)4) omezené využití OP VN(návrh přeložky), OP ČD, hluk ČD, nová plocha pro výchovu (MŠ), sociální péči – ubytování – sociální služby  (DPS), integrované bydlení - 1b.j., 3ob.,	1.- 2. etapa	
Z23	Valtinov – střed
 745m2
	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské plochy	plochy občanského vybavení, rozšíření plochy restaurace, přístup ze stávající plochy, vazba na stávající veřejné parkoviště, nová plocha - stravování, ubytování, prodej, služeb, využití zahrady pro letní provoz, integrace bydlení – 1b.j., 3ob. 	1. - 2. etapa	
P24	Valtinov – J
 7026m2
	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	plochy zemědělské výroby 	plochy občanského vybavení - agroturistika, přestavba areálu zemědělské výroby na centrum služeb CR ve spojení s agroturistikou, 1)3)4) bezpečnostní pásmo VTL, OP ČD,hluk ČD, přístup ze stávající komunikace, hromadné stravování a ubytování, spojení s aktivitami agroturistiky 	1.- 2. etapa	
Z25	Valtinov – J
 5239m2
	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy občanského vybavení – agroturistika,  centrum služeb CR ve spojení s agroturistikou, 1)3)4) bezpečnostní pásmo VTL, OP VN, OP ČD, hluk ČD,přístup ze stávající komunikace, nová plocha, hromadné stravování a ubytování, spojení s agroturistikou	2.etapa	
Z26	Valtinov – střed
 3585m2	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy občanského vybavení, veřejná infrastruktura, správa, informační služby, přístup ze stávající .komunikace, 1)3)4) využití omezené OP ČD, OP VN, hluk ČD, integrace bydlení správce nebo majitele,
nová plocha, 1b.j., 3ob.	1.etapa	
Z27	Valtinov - Za tratí
 2176 m2	nárok na plochu, 
zčásti
uvnitř ZÚ	část zastav. plochy, 
část ostatní plochy	plochy občanského vybavení, služby CR, přístup ze stávající komunikace, 1) plocha leží v OP lesa, nová plocha rekreačně společenského centra - restaurace, ubytování, sál, klubovny, vazba na plochu rekreační tělovýchovy a sportu, pro niž je zázemím (Z43)	1. - 2.
etapa	
	Výroba					
Z30	Valtinov – střed
 16798m2 	nárok na plochu, 
větší část 
mimo ZÚ
	zemědělské plochy	plochy výroby a skladování – řemeslné, výroba místního i  regionálního významu, nová plocha lehké výroby, výrobních i nevýrobních služeb a živnostenské činnosti, negativní vlivy nesmí přesáhnout hranice plochy, součástí plochy je sběrný dvůr pro velkoobjemový a tříděný odpad, vazba na stávající komunikaci, 1) 3) 4) - ochrana  kulturní památky torza zámku Velký Valtinov v nepřímém a pohledovém kontaktu na sousední ploše bude zohledněna v rámci celkového podrobnějšího řešení plochy, na plochu zasahuje  bezpečnostní pásmo VTL, OP VN, OP ČD, hluk ČD	1. - 2. etapa	
R31	Valtinov – S
 119281m2 
bez záboru ZPF	nárok na plochu, 
mimo ZÚ
	zemědělské plochy	plochy výroby a skladování - průmyslové, výstavba průmyslové zóny, dopravní napojení ze stávajícího sjezdu ze sil.I/13 prostřednictvím areálové komunikace, a ze stáv. komunikační sítě Jablonného v/P., 1)3) - součástí je OP silnice I/13, prvek ÚSES 02/1138, plochy meliorací	2.etapa	
R32	Valtinov – střed
 4691m2 
bez záboru ZPF	nárok na plochu, 
uvnitř ZÚ	ostatní plochy	 plochy výroby a skladování – řemeslné, výroba místního i  regionálního významu, nová plocha, negativní vlivy z výrobní činnosti nesmí přesáhnout hranice vymezené plochy, vazba na stávající plochu, 1) 3) - ochrana kulturní památky torza zámku Velký Valtinov v kontaktu na sousední ploše bude řešena v podrob. projekci,  nezastavitelné  OP 1.a 2. st. vodního zdroje	rezerva	
Z33	Růžová
 6438m2 	nárok na plochu, převážně
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy výroby a skladování - zemědělské, nová plocha zemědělského areálu, dopravní napojení ze stávající  komunikace, vymezení areálu na samostatné ploše, zlepšení podmínek zeměděl. hospodaření, kontakt s biocentrem	1.etapa	
Z34	Tlustce
 1577m2 	nárok na plochu, převážně mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy výroby a skladování - zemědělské  rozšíření zemědělského areálu, dopravní napojení ze stávající komunikace, přípustné integrované aktivity agroturistiky a bydlení majitele a správce, nová plocha	2.etapa	
	Občanské vybavení 	tělových.   	 a  Sport			
Z40	Růžová
 5018m2
	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	 plochy občanského vybavení – tělovýchova a sport,  zařízení pro rekreační tělovýchovu a sport u vody s min. nutným  zázemím, přístup ze stávající komunikace, nová plocha, 3) v rámci US zohlednění pohledů do krajiny s dominantou kostela a blízkost barokní sochy, součástí plochy je rekreační louka (pláž), hygienické zařízení, občerstvení, popř. hřiště, parking v min. rozsahu přiměřeném velikosti plochy	1. - 2.
etapa
VPS	
Z41	Valtinov – J
 15092m2
	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy občanského vybavení – tělovýchova a sport,  zařízení pro rekreační tělovýchovu a sport u vody se zázemím, přístup z navrhované komunikace, nová plocha, 3) v rámci US zohlednit terén a orientaci území, rek. louka (pláž), hygienické zařízení, šatny, občerstvení, hřiště, vhodně řešený parking využívající stávající komunikační napojení a terénní možnosti, nutné zajištění přístupu na zemědělské plochy	1. - 2. etapa
VPS	
S42	Valtinov – střed
bez záboru ZPF	bez nároku na plochu	stávající hřiště s vybavením	plochy občanského vybavení – tělovýchova a sport, stávající hřiště na kopanou, součástí je  zázemí šaten a hygienického vybavení, navrhuje se další dostavba  intenzifikací využití stávající plochy - tribuna, ubytování, stravování, popř. služební byt - 1b.j., 3ob., 4) zčásti zasahuje hluk ČD     	2.etapa	
Z43	Valtinov – Za tratí
 28531m2	nárok na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy občanského vybavení – tělovýchova a sport, zařízení pro rekreační tělovýchovu a sport,   plocha přírod. charakteru, rekreační louka, pláž, hřiště, možnost táboření, zřízení „areálu zdraví“, přístup ze stávající komunikace, 1)3) součástí je OP lesa a stávající cesta, kontakt s prvkem ÚSES, vše zohledněno v rámci US 	1.-2. etapa
VPS	
	doprava					
Z45	Valtinov - střed obce   615m2 	nárok 
na plochu,
uvnitř ZÚ	veřejná zeleň	plochy dopravní infrastruktury - vybavení, veřejné parkoviště, víceúčelová centrální plocha pro příležit.využití (trhy, shromažďovací plocha... atd.)	1.etapa
VPS	
Z50	Tlustce
 87m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství – komunikace,  rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník	1.etapa
VPS	
Z51	Tlustce
 452m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy,
ostat. plochy	plochy veřejných prostranství – komunikace, rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník	1.etapa
VPS	
Z52	Tlustce
 115m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník	1.etapa
VPS	
Z53	Tlustce
 227m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník	1.etapa
VPS	
Z54	Tlustce
 89m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník	1.etapa
VPS	
Z55	Růžová
 24m2	nárok na pl.,uvnitř ZÚ	krajinná
zeleň	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající kom., součástí je chodník 	1.etapa
VPS	
Z56	Růžová
 75m2	nárok 
na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník 	1.etapa
VPS	
Z57	Růžová
 46m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace, součástí je chodník 	1.etapa
VPS	
Z60	Valtinov
 212m2	nárok na pl., 
uvnitř 
i mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace	1.etapa
VPS	
Z62	Valtinov
 307m2	nárok na pl., 
uvnitř 
i mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, nový úsek a rozšíření stávající komunikace	1.etapa
VPS	
Z63	Tlustce
 49m2	nárok na pl., 
uvnitř 
i mimo ZÚ	staveb. poz., zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace	1.etapa
VPS	
Z64	Tlustce
 176m2	nárok 
na plochu, 
uvnitř ZÚ	st.poz.,zeleň,zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace	1.etapa
VPS	
R65	Růžová
 1562m2
bez záboru ZPF	nárok na pl., 
uvnitř 
i mimo ZÚ	staveb. poz., zemědělské
plochy,ost.pl.	 plochy veřejných prostranství - komunikace, rozšíření stávající komunikace a stavba nové části komunikace 2) součást potenciál. sesuvu	rezerva
VPS	
Z67	Valtinov – J
 1043m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy, ostat. plochy	 plochy veřejných prostranství - komunikace, zpřístupnění pláže a zároveň i zemědělské plochy	1.etapa
VPS	
R69	Malý Valtinov – nad tratí
bez záboru ZPF	bez nároku na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	nadjezd komunikace nad tratí ČD 	rezerva	
	Zahrádkové osady					
Z70	Malý Valtinov
 17117m2	nárok na pl., 
mimo 
i uvnitř ZÚ	stav.poz.,ost.a zem.plochy,
zeleň	plochy zahrádkové osady, 1)4) součástí plochy je  vodní zdroj a OP, OP ČD, hluk ČD, přístup ze stávající komunikace	1.etapa	
	vodní plochy					
N80	Valtinov - JV
  27759m2 	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	bažina	plochy vodní a vodohospodářské - vodní nádrže, založení a výstavba nového rybníka	1.etapa
VPS	
N81	Františkov
  9783m2 	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy vodní a vodohospodářské - vodní nádrže, obnova a nová výstavba rybníka	1.etapa
VPS	
	Urbanizovaná zeleň 					
N26a	Valtinov – střed
 2773m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství – sídelní zeleň, součástí je OP ČD 	1.etapa
VPO	
N90	Valtinov - u kostela
  1559m2	nárok 
na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství – zeleň, úprava sídelní zeleně v kontaktu s areálem kostela, polyfunkční využití jako příležitostné parkoviště 	1.etapa
VPO	
N91	Valtinov - u pomníku
  894m2	nárok 
na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství – zeleň, úprava sídelní zeleně v kontaktu se sousoším	1.etapa
VPO	
N92	Valtinov - u zvonice
 636m2	nárok 
na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství – zeleň, úprava sídelní zeleně v kontaktu s požární zvonicí	1.etapa
	
N93
	Růžová – střed
 1228m2 	nárok 
na plochu, 
uvnitř ZÚ	zemědělské
plochy	plochy veřejných prostranství – zeleň, úprava sídelní zeleně pro umístění pomníčku 	1.etapa
VPO	
N96
	Růžová – střed
  5884m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	bažina,
zemědělské plochy	plochy veřejných prostranství – zeleň, úprava sídelní zeleně u rybníka a potoka	1.etapa
VPO	
N96a
	Růžová – střed
  2103m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	bažina	plochy veřejných prostranství - sídelní zeleň, úprava zeleně u potoka	1.etapa
VPO	
N97	Valtinov – S 
  8679m2	nárok 
na plochu, 
mimo ZÚ	zemědělské plochy	plochy veřejných prostranství – zeleň, 
úprava  zeleně stávajícího remízku 	1.-2.
etapa
VPO	
vysvětlivky 
označení	vysvětlivka	
VPS, VPO	 veřejně prospěšná stavba, veřejně prospěšné opatření  	
1.a 2. etapa	 plochy již připravovaných záměrů, nezbytných pro plnění základních funkcí obce a její rozvoj  	
rezerva	plochy využitelné po vyčerpání rozvojových ploch 1. a 2.etapy	
bez záboru	intenzifikace využití zastavěného území, uvedeno orientačně pro kapacitní bilanci území  	
S42 označení stávající funkční plochy, Z21 označení navrhované zastavitelné funkční plochy, N81 označení navrhované  nezastavitelné funkční plochy, P24 označení navrhované přestavbové funkční plochy, R31 označení navrženého vymezení plošné rezervy, S,J,V,Z označení světových stran, ZÚ zastavěné území, OP ochranné pásmo, ZPF zemědělský půdní fond, CR cestovní ruch, US územní studie, b.j. počet bytových jednotek, ob. počet obyvatel, obj. objekt,  k.z. koeficient zastavitelnosti
PODMÍNEČNÉ VYUŽITÍ PLOCH 
1) Vymezení ploch, kterými prochází nezastavitelné koridory ochranných a bezpečnostních pásem nebo záplavové území, vychází z požadavků obce. Využití těchto ploch je podmíněno projednáním s příslušnými správními orgány a správci sítí a toků v rámci podrobnější projektové fáze a uzavření dohody o podmínkách využití těchto ploch. Pro využití zastavitelných ploch, na něž zasahuje OP lesa, je nutné projednání využití území se správcem (majitelem) lesa na základě zpracované podrobnější dokumentace, řešící umístění zástavby, a dodržení podmínek správce (majitele) lesa, stanovených na základě tohoto projednání.         
2) Vymezení ploch, ohrožených potenciálním sesuvem, vychází rovněž z požadavků obce. Rozsah vymezených ploch je oproti původním požadavkům z důvodů omezujících prvků zredukován. Využití ploch je podmíněno podrobnějším prověřením možností využití území v rámci další projektové fáze, zejména geologickým průzkumem a následným stanovením závěrů, případně vymezením technických podmínek pro stavbu.  
3) Z důvodů rozsahu ploch a z dalších důvodů potřeby stanovení možností využití plochy a určení specifikace zástavby, je nutné řešení územní studií.  
4) V plochách s funkčním využitím pro bydlení (a jiných, pokud v nich mohou teoreticky vznikat chráněné prostory), ležících v hlukem zasaženém území, nebude povolováno umístění staveb pro bydlení a ostatních staveb, zahrnujících chráněné prostory, pokud není prokázán soulad s požadavky právních předpisů na ochranu před nadměrným hlukem.
V plochách umožňujících bydlení je přípustné umisťovat stavby, které mohou být zdrojem hluku (např. stavby výroby, výrobních služeb, zemědělské výroby, veřejných sportovišť) pouze tehdy, bude-li prokázán soulad s požadavky právních předpisů na ochranu zdraví před hlukem a pokud realizací těchto staveb nebude dotčena pohoda bydlení u staveb pro bydlení, včetně pozemků, užívaných v souvislosti se stavbou pro bydlení. 
V plochách výroby a skladování - řemeslné, průmyslové, zemědělské je podmíněně přípustné umístění integrovaného bydlení v rámci ploch jen tehdy, bude-li prokázán soulad s požadavky právních předpisů na ochranu zdraví před hlukem a nebude-li dotčena pohoda bydlení u staveb pro bydlení, včetně pozemků, užívaných v souvislosti se stavbou pro bydlení.  

Limity využití území
1. Na území se uplatňují tyto limity využití území plynoucí ze zákonných ustanovení:
LIMITY VYUŽITÍ ÚZEMÍ zakreslená v grafické části dokumentace
ochranná pásma vodních zdrojů 1.stupně – viz. kapitola C4 Vodní hospodářství tohoto textu
ochranná pásma vodních zdrojů 2.stupně vnitřní– viz. kapitola C4 Vodní hospodářství tohoto textu
záplavové území Q100 – viz. kapitola C4 Vodní hospodářství tohoto textu
aktivní zóna záplavového území – viz. kapitola C4 Vodní hospodářství tohoto textu
ochranná vzdušných elektrických vedení - viz. kapitola C4 Energetika tohoto textu
bezpečnostní pásma VTL plynovodů - viz. kapitola C4 Energetika tohoto textu
ochranná pásma lesa – viz. výše odstavec této kapitoly Podmínečné využití ploch 
vymezení potenciálních sesuvů
nemovité kulturní památky území – viz. kapitola C2 Odůvodnění koncepce rozvoje tohoto textu
LIMITY VYUŽITÍ ÚZEMÍ nezakreslitelná
ochranná pásma vodovodních řadů
ochranná pásma dálkových kabelů
2. Limity využití území plynoucí z koncepce ÚP jsou následující:
 ochranná pásma navržených úseků a přeložek vzdušných elektrických vedení 
ochranná pásma navržených vodovodních a kanalizačních řadů
ochranná pásma úseků vodovodních napojení rozvojových lokalit
ochranná pásma středotlakých plynovodů
C3.3    ROZVOJ SYSTÉMU SÍDELNÍ A KRAJINNÉ ZELENĚ
V řešeném území se vymezují plochy, linie a prvky nelesní zeleně, které naplňují atributy zájmů ochrany přírody a krajiny (dle § 3, písm. g zákona č. 114/92 Sb. se „dřevinou rostoucí mimo les“ rozumí „strom či keř rostoucí jednotlivě i ve skupinách ve volné krajině i v sídelních útvarech na pozemcích mimo lesní půdní fond“), a které mají mj. i značný místní krajinotvorný význam. Vyhodnocení a popis současného stavu – viz předchozí stupně ÚP
Plochy sídelní (urbanizované) zeleně
Zavádění či rozšiřování lokalit této kategorie s rekreační, estetickou a hygienicky ochrannou funkcí v podobě oddechových parkově upravených ploch a ochranných pásem odvisí od disponibilních prostorových možností, hlavně však od možností a potřeb vlastníka pozemků (Obce, fyzických i právnických osob …). Návrhy ÚP týkající se této kategorie zeleně jsou konkretizovány v jednotlivých vymezených funkčních plochách občanského vybavení (tělovýchova a sport – lokality Z40, Z41, Z43) a v plochách veřejných prostranství – zeleň (lokality N26a, N90-93, N96, N96a, N97), kde je pro jejich zakládání ponechán dostatečný prostor, a kdy bude založená zeleň jejich nedílnou součástí.
Součástí této kategorie zeleně v urbanizovaném prostředí obce je i zeleň s výraznou a cílenou ochrannou a hygienickou funkcí, jejíž zakládání se v návrzích týká vymezených ploch bydlení (všeho druhu), ploch obytných smíšených se zemědělskou výrobou (lokalita Z20), ploch průmyslové i zemědělské výroby a skladování (Z30, Z33, Z34), a ploch komunikací v zástavbě obce – pro zakládání těchto struktur zeleně s hygienickou funkcí je v návrzích jednotlivých lokalit ponechán dostatečný prostor. 
Plochy a lokality vzrostlé krajinné nelesní zeleně 
Plochy nárostů dřevin
Tyto plochy se v řešeném území vyskytují mozaikovitě, tvoří místní krajinotvorné prvky, navyšují ekologickou stabilitu území, jsou přirozeným refugiem pro zde závislé organismy a zvěř. Je navrhováno zachování a ochrana těchto struktur, zároveň i náležitá pěstební péče, kdy po naplnění definice lesa bude možné tyto struktury v budoucnu začlenit i do PUPFL.
Homogenní skupiny této zeleně (vzrostlé i cíleně založené) naplňující definici lesa jsou vymezeny jako vhodné k začlenění v evidenci katastru nemovitostí do kategorie lesní pozemek, a jako PUPFL i do systému LHP/LHO. Návrh je zdůvodněn snahou o ochranu těchto struktur (VKP) a o náležité lesnické hospodaření. Tyto lokality jsou součástí vymezených tzv. ploch lesních. V návrzích uvedené lokality jsou identifikovány dle KN (k.ú. Velký Valtinov):
•	N99: p.č. 397/6 (TTP, Obec Velký Valtinov, 47125 Velký Valtinov)
•	N100: p.č. 607 část (vodní plocha – zamokř. plocha, ČR – Pozemkový fond České republiky, Husinecká 11a, č.p. 1024, 13000 Praha-Žižkov)
•	N101: p.č. 819/23 část (orná půda, Marie Cajzová, Zámecká č.p., 47125 Jablonné v Podještědí)
•	N102: p.č. 819/1 část (orná půda, ČR – Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor)
•	N103: p.č. 70/3 část (TTP, ČR – Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor)
•	N104: p.č. 7/9 část (TTP, Václav Štěpánek, 47125 Velký Valtinov č.p. 35), 7/10 (TTP, ČR – Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor)
Významné solitéry, jejich skupiny
Nejhodnotnější a krajinně dominantní prvky této jsou řešeny vymezením jako lokality vhodné k zařazení do kategorií „vyšší ochrany“ (viz výše):
- linie vzrostlé zeleně břehového prostu na hrázi spodního Valtinovského rybníka, vhodná k registraci do VKP – 4 ks dubu letního (Quercus robur), výčetního obvodu cca 315–530 cm – velmi dominantní solitéry, z nichž nejmohutnější je v S části. V linii mladší nárosty. Odůvodnění vymezení: snaha o praktickou ochranu těchto prvků i celé lokality před případnými zájmy o neadekvátní využití vyžadující likvidaci zeleně. Návrh opatření: zdravotní řez koruny u nejmohutnějšího jedince, odstranění suchých a prosychajících větví, sanace hniloby.
- solitéra 1 ks dubu letního (Quercus robur ), vhodný k vyhlášení v kategorii památný strom, výčetního obvodu cca 440 cm – velmi dominantní, vitální a pravidelný jedinec. Pod stromem skládka odpadků a ohavná dřevěná bouda (v blízkosti 1 lípa malolistá výčetního obvodu cca     220 cm). Odůvodnění vymezení: snaha o ochranu před vandalstvím projeveným současnou neuvěřitelnou ignorancí „uživatelů“ pozemku. Návrh opatření: Odstranění boudy i skládky odpadků, možné využití sankcí vůči přestupníkům.
Ochranná a doprovodná zeleň – aleje a stromořadí (doprovody silničních komunikací, vodních toků a vodních ploch)
Návrhy na založení této kategorie nelesní zeleně jsou v podobě doprovodných linií podél navrhovaných silničních komunikací (v rámci vymezených ploch veřejných prostranství – komunikace, lokality Z50-57, Z60, Z62-64, Z67), zároveň podél navrhovaných vodních ploch (plochy vodní a vodohospodářské – vodní nádrže, lokality Z80 a Z81), kde je v jejich návrzích ponechán dostatečný prostor pro založení. Návrhy jsou zdůvodněny jednak krajinářskými hledisky snahou o optické rozčlenění fádnějších částí krajiny přírodě blízkými strukturami, jednak snahou o vytvoření ochranných a hygienických podmínek dopravnímu provozu. 
Návrh na obnovu současných dřevinných doprovodů zdejších silnic, které jsou jednak poškozené a při horní hranici fyzického věku nebo sestávají z ovocných dřevin (dtto), je realizovatelný po zpracování posouzení aktuálního stavu. Realizace budiž provedena náhradou nevyhovujících struktur domácími dřevinami (opt. dub, lípa, javor, jeřáb…).
c4	odůvodnění Koncepce veřejné infrastruktury
c4.1	odůvodnění návrhu dopravní infrastruktury
1. Silniční doprava
1.1. Širší vztahy
Podél severní hranice území obce Velký Valtinov prochází silnice I/13, zajišťující radiální vztahy a propojení v rámci Libereckého kraje (Nový Bor, Kamenický Šenov) a tranzitní vztahy s krajem Ústeckým (Děčín, Ústí nad Labem, Teplice, Chomutov) a Karlovarským (Karlovy Vary). Na silnici I/13 se v Jablonném v Podještědí napojuje silnice II/270, která dále vede východně od Velkého Valtinova a propojuje v trase Jablonné v Podještědí (hraniční přechod Petrovice), Mimoň, Doksy, Dubá (I/9) především rekreační oblast Máchova jezera pro Liberecko - Jabloneckou aglomeraci a tvoří důležitou spojku mezi silnicemi I/13 a I/38. Na silnici II/270 navazuje silnice III/26834, spojující Jablonné v Podještědí přes Velký Valtinov s Brništěm a dále se Zákupy a zprostředkovaně v trase silnice III/2708 s Mimoní. Místní propojení obce Velký Valtinov na silnici II/270 (křižovatka Postřelná) tvoří silnice III/27012.
1.2. Základní silniční síť v řešeném území obce 
Silnice III.třídy
Základní silniční síť je v řešeném území obce tvořena silnicemi III/26834 a III/27012. Dopravně významnější je silnice III/26834 Zákupy - Velký Grunov - Brniště - Velký Valtinov - Jablonné v Podještědí procházející řešeným územím přibližně od jihozápadu k severovýchodu a sledující trasu železniční tratě. Silnice zprostředkovává dopravní vazby mezi městem Jablonné v Podještědí a spádovými obcemi (přepravní vztahy za občanskou vybaveností, do škol, pracovními příležitostmi). Trasa silnice je stabilizována a sčítání dopravy nebylo na komunikaci provedeno. Denní intenzita dopravy je nízká i do výhledu se nepočítá s výrazným růstem dopravní zátěže.  Návrhová kategorie je S 7,5/60. 
Silnice III/27012 začíná v sídle Postřelná v křižovatce se silnicí II/270 a končí v centrální části  Velkého Valtinova u kostela. 
Sčítání dopravy nebylo na komunikaci provedeno, denní intenzita dopravy je velmi nízká, návrhová kategorie je S 7,5/60.
Místní komunikace
V rozsahu zastavěného území obce Velký Valtinov mají některé komunikace dopravně-obslužný význam ve zpřístupnění obytné zástavby v částech Růžové nebo Tlustce. Navrhují se komplexní úpravy parametrů do kategorií MO2 - /5,5/30. Dopravní závady na místní komunikaci do části Růžové (nepřehledná křižovatka se silnici III/26834, úrovňový železniční přejezd) byly ve fázi konceptu řešeny mimoúrovňovým vykřížením (silniční podjezd). Z důvodu nesouhlasu majitelů dotčených pozemků není toto řešení v návrhu ÚP uplatněno ani jako rezerva s tím, že odstranění dopravního konfliktu bude řešeno až v době aktuálně vzniklé potřeby. 
V souvislosti s navrhovanou plochou občanského vybavení a sportovně rekreační plochy s možností vzniku stravovacích a ubytovacích kapacit a využití pro kemp u Valtinovského rybníka, předpokládá se zvýšený provoz na přilehlé místní komunikaci i na trase značené turistické stezky. Z toho důvodu je jako rezerva vymezeno vykřížení místní komunikace s železniční tratí - komunikační nadjezd o délce cca 100m. 
Ostatní místní propojení mají charakter účelových komunikací, zajišťující přístupy k objektům ze silnic III. třídy nebo z výše zmíněných místních obslužných komunikací. Jejich povrch je částečně zpevněný (živice) nebo převážně upravený rostlý terén.
Intenzita dopravy na místních komunikacích je minimální.
1.3. Komunikační závady
Z hlediska odstraňování komunikačních závad na stabilizované komunikační síti v řešeném území je navrhováno: 
- kategorizace silnic III/26834 a III/27012 (S 7,5/60) s úpravami směrového a výškového uspořádání, nepřehlednými úseky a křižovatkami, lokálně zúženými profily
- rozšíření vozovek místních komunikací – kategorie MO2 - /5,5/30
- automatizované zabezpečení železničních přejezdů
1.4. Dopravní vybavenost
Ve vyhovující dostupnosti řešeného území obce Velký Valtinov jsou umístěny čerpací stanice pohonných hmot při silnici I/13 u Jablonného v Podještědí. Vyšší motoristické služby jsou poskytovány v Jablonném v Podještědí a v Mimoni.

2. Železniční doprava
Územím obce Velký Valtinov západně centra prochází jednokolejná železniční trať č. 086 Liberec - Česká Lípa s železniční zastávkou Velký Valtinov. Železniční trať je zařazena do sítě celostátních drah, návrhová rychlost 80 km/hod. Průměrný denní počet průjezdů vlaků v obou směrech je 40.
Železniční bezobslužná zastávka s jednou průjezdní kolejí má příznivou docházkovou vzdálenost z centra obce. Dojížďková doba do Jablonného v Podještědí je 4 minuty, Mimoně 13 minut, České Lípy 40 minut a do Liberce 60 minut. Nejbližší rychlíková stanice je Jablonné v Podještědí. Výhledová opatření v železniční dopravě budou zaměřena na racionalizaci a vyšší efektivnost provozu s rozšířením služeb pro partnery i cestující veřejnost. Jejich realizace se prostorově předpokládá na stávajících plochách a při respektování stanoveného pásma dráhy.   
3. AUTOBUSOVÁ DOPRAVA
Obcí Velký Valtinov je vedena autobusová linka 500400 Mimoň - Jablonné v Podještědí, která umožňuje spojení především do Jablonného v Podještědí s možnou další návazností na linky ve směrech na Liberec nebo Nový Bor, případně Děčín i Ústí nad Labem. Denní četnost spojů  odpovídá významu obce, umožňuje především dopravu dětí do škol, vyjížďku za prací i návštěvu správních úřadů. O víkendech je dopravní obslužnost zajištěna  vlakovou dopravou.
Na území obce, nebo s přijatelnou s dostupností z řešeného území je situováno pět zastávek:
Velký Valtinov, U Paseků
Velký Valtinov, křižovatka
Velký Valtinov, Malý Valtinov
Velký Valtinov, Paseky 
Brniště, Tlustec
Většina obytné zástavby se nachází v izochroně docházkové vzdálenosti 400 m (5 minut). U autobusových zastávek se navrhuje vybudování přístřešků, zálivů a zlepšení vybavenosti pro cestující veřejnost (informační systém o aktivitách v obci, telefon, mapa a pod.).
Koncepce rozvoje veřejné autobusové dopravy, v uspokojování dalších záměrů, bude zásadním způsobem vázána na dotaci a dohodnuté smluvní podmínky mezi Krajským úřadem, Obecním úřadem a provozovatelem. 
4. Doprava v klidu
Nabídka v možnosti odstavování vozidel v blízkosti centra obce nebo jednotlivých aktivit na jejím území, významně ovlivňuje jejich atraktivitu.
Vzhledem k velikosti a významu obce nejsou větší problémy při odstavování vozidel, žádoucí je však řešení odstavné plochy  v centru obce.  Navrhuje se víceúčelově využitelná plocha parkoviště s kapacitou cca 30 stání. Zástavba rodinných domů venkovského typu vytváří předpoklady pro bezkolizní odstavování vozidel obyvatelů obce - garáže jsou součástí objektů nebo samostatné na vlastních pozemcích. 
5. Pěší, turistické a cyklistické trasy
Hlavní pěší tahy jsou vedeny v souběhu s trasami silnic III/26834, III/27012 a místních komunikací do částí Růžové a Tlustce. Vzhledem k počtu obyvatel obce pěší doprava nedosahuje vyšších intenzit.
V zastavěném a zastavitelném území obce při průtahu silnic III/26834 a III/27012 a v souběhu obslužných komunikací se navrhuje jednostranný chodník. Na ostatních komunikacích si chodci počínají v souladu s platnými předpisy o pohybu v silničním provozu.  
Obcí prochází zeleně značená turistická trasa vedoucí z Hrádku nad Nisou přes Jablonné v Podještědí a Velký Valtinov do Cvikova a Nového Boru (větev do Varnsdorfu). V širších vztazích se jedná o spojení turisticky atraktivního prostoru Trojzemí s východiskem cestovního ruchu do Lužických hor - Novým Borem. Řešeným územím prochází značená místní cyklotrasa č. 3045 Jablonné v Podještědí - Velký Valtinov - Brniště - Zákupy - Doksy - Bělá pod Bezdězem. Cyklotrasa je vedena v trase průtahu silnice III/26834. Cyklisté jsou nedílnou součástí běžného silničního provozu s nezbytným dodržováním platných pravidel. 
Pro intenzivnější napojení obce na tento systém vyšší turistické a cykloturistické sítě se doporučuje zřízení (posílení) místního informačního systému zřízením informačního střediska v centru obce, rozmístěním příslušných směrníků na významných křižovatkách a u zastávek hromadné dopravy, a vyznačení nových místních turistických tras.  
6. Negativní účinky hluku z dopravy
Řešeným a správním územím obce prochází silnice III. třídy a železnice. Při malé intenzitě silniční dopravy se negativní účinky hluku omezí na rozsah ochranného pásma silnic III/26834 a III/27012, což na průtahu obcí působí dopad na přilehlou kontaktní zástavbu v rozsahu 15 m od osy komunikace.  
Hluk ze železniční dopravy, s ohledem na excentrickou polohu železniční tratě západně od souvislé zástavby obce, ovlivňuje pouze několik málo stávajících rodinných domů. Nová zástavba bude řešena mimo vymezenou plochu, ovlivněnou nadměrným hlukem. 
Výpočet hluku
Vymezení hlukem ohroženého území:
Metodika stanovení úrovně hluku je dána „Novelou metodiky pro výpočet hluku ze silniční dopravy“ a  „Metodickými pokyny pro výpočet hladin hluku z dopravy“.
Pro zástavbu podél  železniční tratě lze použít korekci:
                      - základní hladina hluku             50 dB(A)
                      - korekce                                + 10 dB(A) 
                        max. přípustná hladina Laeq   60 dB(A)
Vynesením izofony 60 dB(A) do situace je určen rozsah území, potencionálně ohroženého vyšší hladinou hluku, než je maximálně přípustné.
železniční doprava
X = 140 . F4 . F5 . F6 . m
Y =  10 lgX + 40
F4 = faktor druhu trakce
F5 = faktor okamžité rychlosti
F6 = faktor počtu vozidel vlaku  
žlz. trať Liberec - Česká Lípa
M vlaků/24 hod.             40
m vlaků/hod.               1,67
VN km/hod.                    80
F4                                1,00
F5                                1,20
F6                                1,20
X                                  336,7
Y                                  65,2
vzdálenost izofony 60 dB(A)                      35 m 
7. Závěr
Z hlediska dopravní problematiky je v ÚPO Velký Valtinov řešeno následující :
-  úpravy šířkového uspořádání silnic III/26834 a III/27012 do kategorií S 7,5/60 a  odstraňovat lokální komunikační závady 
-   výhledové dopravní zpřístupnění části Růžová novou větví místní obslužné komunikace      
-   úpravy místních obslužných komunikací do minimálních parametrů MO2 - /5,5/30 
- navrhnout postupné nahrazení mechanických závor na železniční trati automatizovaným zabezpečením a odstranit existenci nechráněných úrovňových přejezdů, sledovat výhledové řešení mimoúrovňového křížení obslužných komunikací s železniční tratí 
-  zachovat stávající systém dopravní obslužnosti, zřídit v centru kapacitní odstavnou plochu
- vytvářet podmínky k segregaci pěší dopravy a vhodnými opatřeními zvyšovat její bezpečnost.
   - při malé intenzitě silniční dopravy se negativní účinky hluku omezí na rozsah ochranného pásma silnic III/26834 a III/27012, což na průtahu obcí působí dopad na přilehlou kontaktní zástavbu v rozsahu 15 m od osy komunikace, hluk ze železniční dopravy, s ohledem na excentrickou polohu železniční tratě západně od souvislé zástavby obce, ovlivňuje pouze několik málo stávajících rodinných domů, nová zástavba bude řešena mimo vymezenou plochu, ovlivněnou nadměrným hlukem. 
C4.2	ODŮVODNĚNÍ NÁVRHU TECHNICKÉ INFRASTRUKTURY, NAKLÁDÁNÍ S ODPADY
VODNÍ HOSPODÁŘSTVÍ

1. VODNÍ TOKY A NÁDRŽE
Obec se nachází v CHOPAV Severočeská křída.
Podle Nařízení vlády č.85/ 1981 Sb.o CHOPAV všeobecně a tedy i Severočeská křída je využití území limitováno následujícími podmínkami:
- je omezeno zmenšování a odvodňování lesních pozemků
- je omezeno odvodňování zemědělských pozemků
- zákaz těžby rašeliny a nerostů povrchovým způsobem s přesně danými výjimkami
- zákaz těžby a zpracování radioaktivních surovin a uložení odpadů z této výroby
- zákaz provádění geologických a hydrogeologických průzkumných prací s výjimkou těchto prací pro vodohospodářské využití
- zákaz provádění staveb pro  výkrm prasat nad 5000 kusů, závodů na zpracování ropy a chemické výroby, skladů ropných látek nad 1000 m3, dálkových potrubí pro přepravu ropných látek, tepelných elektráren nad 200 MW.
Hlavním recipientem v území je Panenský potok (vodohospodářsky významný vodní tok). Protéká obcí a ústí v Mimoni do Ploučnice ve staničení 72,59 km. Celé zájmové území leží v povodí Panenského potoka – číslo hydrologického pořadí 1-14-03-021 s plochou povodí 83,025 km2 (k zaústění Věnného potoka), celková plocha povodí 133,175 km2, celková délka toku 28,8 km. Koryto potoka bylo upraveno v celé délce ve 20.letech min.století, další jeho významné úpravy se v nejbližších letech nepředpokládají. Bude prováděna údržba zejména břehových porostů. Panenský potok je ve správě Povodí Ohře. 
Údaje o průtocích – profil most v Jablonném v Podještědí:
N-leté		1	2	5	10	20	50	100
Q (m3/s)	4,1	6,4	9,9	12	15	22	31
m-denní 	30	90	120	180	210	355	364
Q (l/s)		872	610	417	328	291	98	68

V roce 2004 bylo Krajským úřadem Libereckého kraje (odbor životního prostředí a zemědělství) stanoveno záplavové území toku Panenský potok v ř.km 3,888-26,711. V zájmové  území se nacházejí další významnější přítoky Panenského potoka. Pravostranné – Růžový a Valtinovský potok, Valcha, levostranné přítoky Věnný (Postřelenský) potok s přítokem Fibichův potok. Všechny přítoky jsou ve správě Zemědělské vodohospodářské správy Česká Lípa. Pro celé povodí byla v roce 1994 zpracována Hydroprojektem Praha Hydroekologická studie povodí Panenského potoka, ve které jsou navrženy nové retenční nádrže, a to:
•	Tlustecká nádrž – pod soutokem Věnného a Fibichova potoka – P=1,8ha, V=20 tis.m3
•	Labutí rybník – v místě původní nádrže – P=0,8 ha, V=9 tis. m3
•	Zaječí rybník – v místě původní nádrže – P=1,0 ha, V=8 tis. m3
•	Rybník Františkov - v místě původní nádrže – P=0,1 ha, V=1 tis. m3
•	Zámecká nádrž – na potoce Valcha - P=3,2 ha, V=35 tis. m3

V současné době se v zájmovém území nachází několik vodních ploch, které slouží pro účely retenční, rekreační a hospodářské. 
Na pravostranných přítocích:
Valcha 		-  Malá a Velká Valcha (P=1,5 ha, V=25 tis. m3)
Valtinovský potok 	- rybník Nový v Jablonném (P=3,0 ha, V=27 tis. m3)
			- rybník U silnice (P=1,5 ha, V=16 tis. m3)
Růžový potok		- Zaječí rybník (P=1,0 ha, V=7 tis. m3)
			- Smolný rybník (P=0,8 ha, V=5 tis. m3)
- Labutí rybník 
- rybník Pod labutí 
- Hrubý rybník (P=4,5 ha, V=45 tis. m3)
Na levostranných přítocích:
Františkov - Hrňa 

2. ZÁSOBOVÁNÍ PITNOU VODOU
Popis
V současné době je obec zásobována z veřejného vodovodu, jehož vlastníkem je Severočeská vodárenská společnost a.s. Teplice a provozovatelem Severočeské vodovody a kanalizace a.s. Teplice, závod Ústí nad Labem, středisko Česká Lípa. 
Zdrojem vody pro obec je vrt RH-6, odkud se voda čerpá do věžového vodojemu Česká Ves 200m3 (379,20/373,20 m n.m.), který je součástí vodovodního systému města Jablonné v Podještědí. Z vodojemu je do obce veden zásobní řad a vlastní rozvodná síť. Vlastní vodovodní síť v obci je vybudována převážně z trub PVC a PE DN 63-160mm, potrubí je ve vyhovujícím stavu a dostačuje i z hlediska kapacitního. Na vodovod je napojena část obyvatel,  zbývající část obce je zásobována z lokálních zdrojů vody, jejichž kvalita a vydatnost jsou kolísavé, místy nedostatečné. 
Obec si nechala zpracovat dokumentaci na prodloužení veřejného vodovodu PE 90 mm v délce 510 m v oblasti centra obce a dále je uvažováno s výstavbou vodovodu směrem k místní části Růžová.
Podle dostupných údajů je z cca 177 obyvatel trvale bydlících napojeno na veřejný vodovod 102 lidí (57%), je zde celkem 19 odběrných míst  a délka vodovodní sítě celkem je o celkové délce 6440 m. Objem vody prodané za rok je cca 2900 m3.
Ochranná pásma vodovodních řadů
Pro výstavbu v blízkosti vodovodních řadů stávajících i navržených je nutno respektovat zákon č.274/2001Sb. - Zákon o vodovodech a kanalizacích. Ochranné pásmo pro všechny  vodovodní řady je stanoveno u profilu do DN 500 na vzdálenost 1,5 m od vnějšího líce potrubí na každou stranu. Dále nutno respektovat zákon č.254/2001 Sb - Vodní zákon a požadavky provozovatele vodovodu.
Vodní zdroje
Na území obce se nacházejí následující zdroje vody:
•	Vrt RH-6 s kapacitou 50 l/s slouží jako zdroj pro Velký Valtinov. Vrt je hluboký 200m. 
-	Zdroj vody pro bývalou mlékárnu na p.p.č. 241 – vrt VS 1, odběr 2 l/s. Tento vrt je majetkem vlastníka objektu bývalé mlékárny.
-	Vrt RH-5A na p.p.č. 690/1. je náhradou za opuštěný vrt RH-5, kapacita 50 l/s. 
-	Vrt RH-7 + VH-1T má kapacitu 110 l/s.
Pásma hygienické ochrany vodních zdrojů
Pro vrt RH-6 bylo stanoveno PHO 1.stupně a 2.stupně -  vnitřní část, a to rozhodnutím OŽP ONV v České Lípě ze dne 29.10.1990.  Pásmo 2.stupně – vnější mělo být stanoveno v rámci PHO Tlustecký blok.  
Vrt  VS-1 má stanoveno pásmo hygienické ochrany 1.stupně a 2.stupně  rozhodnutím Okresního úřadu Česká Lípa, RŽP ze dne 7.10.1996.
I na ostatní zdroje jsou k dispozici  zákresy PHO, které jsou součástí grafické přílohy. 

3. ODVEDENÍ A ČISTĚNÍ ODPADNÍCH VOD 
V obci není veřejná kanalizace ani ČOV s výjimkou bývalé mlékárny, kde bylo zajištěno vlastní čištění odpadních vod. Odpadní vody jsou likvidovány v žumpách s vyvážením na ČOV v Jablonném v Podještědí – cca 2 km. U několika rodinných domů je domovní čistírna odpadních vod. 
Dešťové vody jsou odváděny povrchově – systémem  příkopů, propustků a struh do vodotečí. 
V obci se uvažuje s vybudováním splaškové kanalizace. Sdružení obcí Postřelná, Velký Valtinov, Brniště, Velký Grunov, Luhov, Tlustce a Pertoltice pod Ralskem si nechalo zpracovat projektovou dokumentaci na odkanalizování. V rámci projektu se navrhuje společné odkanalizování obcí Velký Valtinov, Postřelná a Tlustce tlakovou kanalizací. Systémy uvedených tří obcí jsou propojeny a prostřednictvím jedné společné větve jsou splaškové odpadní vody převedeny do stávající kanalizace v Jablonném v Podještědí a  na ČOV Jablonné. 
Dešťové vody budou i nadále odváděny povrchově – systémem  příkopů, propustků a struh do vodotečí.

Vodní toky a nádrže- stav
Obec se nachází v CHOPAV Severočeská křída. Podle Nařízení vlády č.85/ 1981 Sb.o CHOPAV všeobecně a tedy i Severočeská křída je využití území limitováno následujícími podmínkami:
- je omezeno zmenšování a odvodňování lesních pozemků
- je omezeno odvodňování zemědělských pozemků
- zákaz těžby rašeliny a nerostů povrchovým způsobem s přesně danými výjimkami
- zákaz těžby a zpracování radioaktivních surovin a uložení odpadů z této výroby
- zákaz provádění geologických a hydrogeologických průzkumných prací s výjimkou těchto prací pro vodohospodářské využití
- zákaz provádění staveb pro  výkrm prasat nad 5000 kusů, závodů na zpracování ropy a chemické výroby, skladů ropných látek nad 1000 m3, dálkových potrubí pro přepravu ropných látek, tepelných elektráren nad 200 MW.
Hlavním recipientem v území je Panenský potok (vodohospodářsky významný vodní tok a součást evropsky významné lokality Horní Ploučnice). Protéká obcí a ústí v Mimoni do Ploučnice ve staničení 72,59 km. Celé zájmové území leží v povodí Panenského potoka – číslo hydrologického pořadí 1-14-03-021 s plochou povodí 83,025 km2 (k zaústění Věnného potoka), celková plocha povodí 133,175 km2, celková délka toku 28,8 km. 
Koryto potoka bylo upraveno v celé délce ve 20.letech. Panenský potok je ve správě Povodí Ohře. 
Údaje o průtocích – profil most v Jablonném v Podještědí
N-leté		1	2	5	10	20	50	100
Q (m3/s)	4,1	6,4	9,9	12	15	22	31
m-denní 	30	90	120	180	210	355	364
Q (l/s)		872	610	417	328	291	98	68
V roce 2004 bylo Krajským úřadem Libereckého kraje (odbor životního prostředí a zemědělství) stanoveno záplavové území toku Panenský potok v ř.km 3,888-26,711. 
V zájmové  území se nacházejí další významnější přítoky Panenského potoka. Pravostranné – Růžový a Valtinovský potok, Valcha, levostranné přítoky Věnný (Postřelenský) potok s přítokem Fibichův potok. Všechny přítoky jsou ve správě Zemědělské vodohospodářské správy Liberec. 
Pro celé povodí byla v roce 1994 zpracována Hydroprojektem Praha Hydroekologická studie povodí Panenského potoka, ve které jsou navrženy nové retenční nádrže, a to:
•	Tlustecká nádrž – pod soutokem Věnného a Fibichova potoka – P=1,8ha, V=20 tis.m3
•	Labutí rybník – v místě původní nádrže – P=0,8 ha, V=9 tis. m3
•	Zaječí rybník – v místě původní nádrže – P=1,0 ha, V=8 tis. m3
•	Rybník Františkov - v místě původní nádrže – P=0,1 ha, V=1 tis. m3
•	Zámecká nádrž – na potoce Valcha - P=3,2 ha, V=35 tis. m3
V současné době se v zájmovém území nachází několik vodních ploch, které slouží pro účely retenční, rekreační a hospodářské. 
- Na pravostranných přítocích:
Valcha 		-  Malá a Velká Valcha (P=1,5 ha, V=25 tis. m3)
Valtinovský potok 	- rybník Nový v Jablonném (P=3,0 ha, V=27 tis. m3)
			- rybník U silnice (P=1,5 ha, V=16 tis. m3)
Růžový potok		- Zaječí rybník (P=1,0 ha, V=7 tis. m3)
			- Smolný rybník (P=0,8 ha, V=5 tis. m3)
- Labutí rybník 
- rybník Pod labutí 
- Hrubý rybník (P=4,5 ha, V=45 tis. m3)
- Na levostranných přítocích:
Františkov - Hrňa 

Návrh
Koryto Panenského potoka bylo upraveno v celé délce ve 20.letech, další jeho významné úpravy se v nejbližších letech nepředpokládají. Bude prováděna údržba koryta a zejména břehových porostů. 
Při vymezení rozvojových lokalit jsou respektována záplavová území s aktivní zónou a ochranná pásma vodních zdrojů. Vyjímkou je obnova bývalé zástavby na zastavěných pozemcích, pro kterou budou v dalších projekčních stupních stanoveny příslušné podmínky.
Je navrženo zřízení rybníka ve Valtinově (lokalita N80 – 1.etapa) na Panenském potoce. Dále se navrhují úpravy břehů Hrubého rybníka pro rekreační účely. 
Ve Františkově se počítá s obnovením rybníka (lokalita N81 - 1.etapa). 

Zásobování pitnou vodou
Stav
V současné době je obec zásobována z veřejného vodovodu, jehož vlastníkem je Severočeská vodárenská společnost a.s. Teplice a provozovatelem Severočeské vodovody a kanalizace a.s. Teplice, závod Ústí nad Labem, středisko Česká Lípa. 
Zdrojem vody pro obec je vrt RH-6, odkud se voda čerpá do věžového vodojemu Česká Ves 200m3 (379,20/373,20 m n.m.), který je součástí vodovodního systému města Jablonné v Podještědí. Z vodojemu je do obce veden zásobní řad a vlastní rozvodná síť. Vlastní vodovodní síť v obci je vybudována převážně z trub PVC a PE DN 63-160mm, potrubí je ve vyhovujícím stavu a dostačuje i z hlediska kapacitního. V obci je umístěno cca 6440 m vodovodních řadů. Počet přípojek je 19 o celkové délce 153m. 
Na vodovod je napojena část obyvatel,  zbývající část obce je zásobována z lokálních zdrojů vody, jejichž kvalita a vydatnost jsou kolísavé, místy nedostatečné. 
Podle statistických údajů je stávající počet obyvatel 180, z toho napojených na veřejný vodovod je 102 obyvatel. Roční spotřeba vody  v kategorii domácnosti je za celou obec cca 2800m3, v kategorii ostatní  60m3.

Vodní zdroje
Na území obce se nacházejí následující zdroje vody:
Vrt RH-6 s kapacitou 50 l/s slouží jako zdroj pro Velký Valtinov. Vrt je hluboký 200m. 
Zdroj vody pro bývalou mlékárnu na p.p.č. 241 – vrt VS 1, odběr 2 l/s. Tento vrt je majetkem vlastníka objektu bývalé mlékárny.
Vrt RH-5A na p.p.č. 690/1. je náhradou za opuštěný vrt RH-5, kapacita 50 l/s. 
Vrt RH-7 + VH-1T má kapacitu 110 l/s.

Pásma hygienické ochrany vodních zdrojů
Pro vrt RH-6 bylo stanoveno PHO 1.stupně a 2.stupně -  vnitřní část, a to rozhodnutím OŽP ONV v České Lípě ze dne 29.10.1990.  Pásmo 2.stupně – vnější mělo být stanoveno v rámci PHO Tlustecký blok.  
Vrt  VS-1 má stanoveno pásmo hygienické ochrany 1.stupně a 2.stupně  rozhodnutím Okresního úřadu Česká Lípa, RŽP ze dne 7.10.1996.

Ochranná pásma vodovodních řadů
Pro výstavbu v blízkosti vodovodních řadů stávajících i navržených je nutno respektovat zákon č.274/2001Sb. - Zákon o vodovodech a kanalizacích. Ochranné pásmo pro všechny  vodovodní řady je stanoveno u profilu do DN 500 na vzdálenost 1,5 m od vnějšího líce potrubí na každou stranu. Dále nutno respektovat zákon č.254/2001 Sb - Vodní zákon a požadavky provozovatele vodovodu.

Návrh
Obec si v minulosti nechala zpracovat dokumentaci na prodloužení veřejného vodovodu PE 90 mm v délce 510 m ve středu obce – je zapracováno v územně plánovací dokumentaci.  
Dále se uvažuje s výstavbou vodovodu směrem k místní části Růžová – jedná se o cca 1900m vodovodu, navrženého v rámci 2. etapy, z malé části v rámci rezervy. 
V návrhu 1. a 2. etapy je doplněna stávající vodovodní síť o ty části vodovodu, které budou sloužit pro zásobování navržených lokalit – jedná se o prodloužení stávajících vodovodních řadů k jednotlivým lokalitám, pokud nejsou v blízkosti stávajícího vodovodu. Prodloužení vodovodu je navrženo i do místní části Malý Valtinov – jedná se o cca 250m řadu.
S výstavbou nových zdrojů a posílením akumulace se nepočítá. Nárůst potřeby vody při maximální variantě – tedy zásobení všech obyvatel při jejich nárůstu na 260 obyvatel a 100 rekreantů – je vyčíslen níže.

Počet trvale bydlících obyvatel		260,00	ob.		
specifická denní potřeba vody na ob.		120,00	l/den		
Počet rekreantů		100,00	os.		
specifická denní potřeba vody na rekr.		80,00	l/os.		
Počet obyvatel celkem		350,00	os.		
specifická denní potřeba vody na vybavenost	30,00	l/os.		
průměrná denní potřeba vody	Qd=	40,25	m3/den		
koeficient denní nerovnoměrnosti	kd=	1,35			
max. denní potřeba vody	Qm=	54,34	m3/den = 	0,629 l/s	
koeficient denní nerovnoměrnosti	kh=	1,80			
max. hodinová potřeba vody	Qh=	1,132	l/s		
Pozn. - předpokládáme pobyt rekreantů po cca 1/4 roku								
Z uvedených hodnot je zřejmé, že pro maximální variantu není limitujícím faktorem ani dimenze vodovodních řadů (i nejmenší profil PE63 provede s velkou rezervou max.uvažovanou potřebu vody 1,1l/s), ani kapacita zdroje a akumulace. 
Navrhované řešení je v souladu s Plánem rozvoje vodovodů a kanalizací Libereckého kraje. 

Odvedení a čištění odpadních vod 
Stav
V obci není veřejná kanalizace ani ČOV s výjimkou bývalé mlékárny, kde bylo zajištěno vlastní čištění odpadních vod. Odpadní vody jsou likvidovány v žumpách s vyvážením na ČOV v Jablonném v Podještědí – cca 2 km. U několika rodinných domů je domovní čistírna odpadních vod. 
Dešťové vody jsou odváděny povrchově – systémem  příkopů, propustků a struh do vodotečí. 

Návrh
V obci se uvažuje s výhledovým vybudováním splaškové kanalizace. Sdružení obcí Postřelná, Velký Valtinov, Brniště, Velký Grunov, Luhov, Tlustec a Pertoltice pod Ralskem  si nechalo zpracovat projektovou dokumentaci na odkanalizování. V rámci projektu se navrhuje společné odkanalizování obcí Velký Valtinov, Postřelná a Tlustec tlakovou kanalizací. Systémy uvedených tří obcí jsou propojeny a prostřednictvím jedné společné větve jsou splaškové odpadní vody převedeny do stávající kanalizace v Jablonném v Podještědí a  na ČOV Jablonné.  Navržena je gravitační kanalitační síť DN 300 délky 1500m a přečerpávání vody v kaskádě (tři čerpací stanice a výtlačné řady DN 150 dl.1500m a DN 80 dl. 800m). Tento projekt byl zapracován do územně plánovací dokumentace a umožní zrušení stávajících, mnohdy nevyhovujících čistících zařízení.
Součástí návrhu je i prodloužení kanalizace do místní části Růžová (má vazbu na výhledové napojení Růžové na systém veřejného vodovodu).  Jedná se o cca 1900m kanalizace ve 2.etapě, podle konfigurace terénu se předpokládá kombinace gravitační a tlakové kanalizace.
Dešťové vody budou i nadále odváděny povrchově – systémem  příkopů, propustků a struh do vodotečí s tím, že návrhové lokality budou odvodněny buď do stávajícího systému povrchového odvodnění, nebo s ohledem na jejich velikost bude nutné u stávajících příkopů zvětšit jejich kapacitu nebo navrhnou nové pro bezpečné odvedení povrchových vod. Toto bude součástí návrhu PD u každé jednotlivé lokality.

Nárůst produkce splaškových vod při maximální variantě – tedy zásobení všech obyvatel při jejich nárůstu na 260 obyvatel a 100 rekreantů – je vyčíslen níže.

průměrné denní množství 	Qd=	40,25	m3/den		
průměrný celodenní odtok 		0,466	l/s		
max. denní množství	Qm=	0,629	l/s		
roční množství splašků	Qr=	14691,25	m3/rok		
Znečištění  splašků					
Počet EO	EO =	268			
BSK5		60,00	g.BSK5/EO		
Celkové denní množství BSK5		16,10	kg.BSK5/den	
koncentrace BSK5 v OV		400,00	mg.BSK5/l		
					
nerozpustné látky  NL		55,00	g.NL/EO		
Celkové denní množství NL		14,76	kg.NL/den		
koncentrace NL v OV		366,67	mg.NL/l		
Navrhované řešení je v souladu s Plánem rozvoje vodovodů a kanalizací Libereckého kraje. 

ENERGETIKA, SPOJE
1. KOMPLEXNÍ POHLED NA ENERGETIKU ŘEŠENÉHO ÚZEMÍ
Energetické systémy v obci slouží pouze pro místní potřeby. Hlavní energií je elektrická energie a hnědé uhlí  Z obnovitelných druhů energií se zde využívá především odpadového dřeva.
Elektrická energie - Vytápění elektrickou energií je zde velmi omezené. Jednak zde nejsou předpoklady technické ( kapacita místní sítě NN), dále zde hraje negativní roli její cena.  
Přes řešené území je trasován VTL plynovod DN 500, PN 40 Litvínov – Liberec a dále je zde propojovací VTL plynovod DN 250, PN 40 mezi výše uvedeným plynovodem a VTL plynovodem DN 300, PN 40 Ústí n.L. - Liberec. 
V obecní části Valtinov je u bývalé sýrárny z VTL plynovodu DN 500, PN 40 napojena regulační stanice zemního plynu, která sloužila pro potřeby vytápění a technologie sýrárny. Nyní je tato firma mimo provoz a tím i regulační stanice.
2. ZÁKLADNÍ ENERGETICKÁ KONCEPCE, ENERGETICKÁ BILANCE
2.1. Základní energetická koncepce
Energetická struktura obce se bude dále vyvíjet. Její vývoj bude záviset na mnoha faktorech. Hlavními faktory bude dosažitelnost energie a její cenová dostupnost. 
Návrh rozvoje energetiky pro dobu návrhového období bude proveden variantně :
Varianta č.1  -  obec nebude plynofikována (varianta zhruba odpovídá rozsahu realizace 1.etapy)
Varianta č.2  -  obec bude plynofikována (varianta zhruba odpovídá rozsahu realizace 2.etapy)
Lze předpokládat, že jednotlivé druhy energií budou mít následující vývoj.
Elektrická energie - Vytápění elektrickou energií se bude  rozvíjet velmi omezeně. Jednak zde nejsou předpoklady technické ( kapacita místní sítě NN), dále zde bude hrát negativní roli její cena.  Bude sloužit pro vytápění majetnějších občanů obce většinou v kombinaci se spalováním dřeva, to však bude možné až po  rekonstrukci sítě NN.
Zemní plyn - Rozvoj užití zemního plynu omezuje jeho trvale zvyšovaná cena, která se odvíjí od ceny ropy, která stoupla v posledních čtyřech letech z 25 na 70  $ za barel. Je otázka, zda se tato cena udrží, bude-li stoupat, nebo klesat. Podle těchto trendů se bude pohybovat i cena zemního plynu. Nelze však předpokládat, že jakákoliv cena energií bude klesat. Dá se říci, že  jsme v období, kdy všechny energie budou i ve výhledu drahé.
Pevná paliva - postupný útlum jejich využití, i když na venkově bude útlum pomalejší než ve městech. Spalování hnědého uhlí na konci  návrhového období nelze v obci vyloučit .
Zkapalněný plyn - rozvoj užití tohoto media bude vzhledem k cenovým relacím velmi omezený.  
Topné oleje – možnost jejich využití bude z hlediska ceny rovněž velmi omezená.
Obnovitelné druhy energií - postupný rozvoj jejich užití, zvláště  spalování odpadového dříví, dále to je využití geotermální energie a sluneční energie.
Důležitým faktorem je maximální omezení spalování hnědého uhlí v řešeném území. Tím se podstatně zlepší životní prostředí v obci, což je vzhledem  k údolní poloze obce nutné.
2.2 Energetická bilance
Energetická bilance bude sestavena pro navrhovanou výstavbu v centru obce Valtinov. V okrajových částech Malý Valtinov, Františkov, Růžová a Tlustce je výstavba navrhována v minimálním rozsahu, proto nebude bilancována. Tyto obecní části nebudou navrženy k plynofikaci a pro vytápění elektrickou energií jsou postačující stávající trafostanice.
Energetická bilance respektuje výše uvedené předpoklady a je sestavena pro následující předpokládanou skladbu energetických vstupů do navrhované výstavby.
varianta č.1 – obec nebude plynofikována
Vytápění        -   el.energie = 40 %         ostatní energie = 60 %
Ohřev TUV   -   el.energie =  80 %        ostatní energie  = 20 %
Technologie –   el.energie = 100 %
V tabulce č.1 je uvedena energetická bilance navržené výstavby v obci 
Tabulka č.1
			     Elektr. 	energie		Ostatní energie	
Lokalita	Počet RD	Kat.A	Kat.B	Kat.C	P (kW)	P(kW)	
1. a 2. etapa	   35	9	14	12	265	245	
rezerva	   10	4	4	2	65	70	
C e l k e m	   45	13	18	14	330	315	
Rozhodující pro energetickou náročnost navržených bytů je vytápění. Trvalým zlepšováním tepelně technických vlastností obvodových konstrukcí bytových objektů lze předpokládat snižování jejich energetické náročnosti, což se projevuje i v energetické bilanci.
Varianta č.2 – plynofikace obce
Vytápění  -  zemní plyn = 60 %    el.energie = 10 %    ostatní energie = 30 %
Ohřev TUV  -  zemní plyn = 40%   el.energie =  50 %   ostatní energie  = 10 %
Technologie –   el.energie = 30%    zemní plyn = 70%
V tabulce č.2 je uvedena energetická bilance navržené výstavby v obci 
      Tabulka č.2
	Počet		Elektr. 	energ.		 Zem. plyn	Ostatní energie	
Lokalita	RD	Kat.A	Kat. B	Kat.C	P (kW)	P (kW)	P(kW)	
1.-2.etapa	  35	22	10	3	132	306	112	
rezerva	  10	6	3	1	42	90	40	
Celkem	  45	28	13	4	174	396	152	
3. ELEKTRICKÁ ENERGIE
3.1. Popis současného stavu
Řešené území je zásobováno ze systému 35 kV z RZ 110/35 kV Noviny, s možností záložního napájení z ostatních RZ 110/35 kV v okrese Česká Lípa.
Vedení přivádějící elektřinu do obce je v dimenzi 3 x 120 ALFe.
Dodávku elektrické energie do obce zajišťují stožárové trafostanice  uvedené v tab.č.3.
Tabulka č.3
č.trf	Název	Druh		
T1	Valtinov	distribuční		
T2	Valtinov-zatáčka	distribuční		
T3	Valtinov – sýrárna	firemní		
T4	Růžová                 - 	distribuční		
T5	Tlustce	distribuční		
Na stožárech trafostanic jsou osazena trafa 160, - 250 kVA. Při zvýšení odběru lze vyměnit transformátor za 400 kVA. To je podmíněno výměnou rozvaděče a vyztužením, nebo výměnou nosného stojanu. Nejslabším místem elektrifikace řešeného území je NN síť. Z převážné části je zde NN rozvod z počátku elektrifikace. NN rozvod je na dřevěných stožárech potažených Cu vodiči. Je to jeden z posledních původních systémů NN v okrese Česká lípa. Z toho vyplývá, že zde nejsou vytvořeny podmínky pro rozvoj spotřeby a užití elektrické energie. Přitom rekonstrukce NN systému se měla provést již v letech 1997 – 1998.
Celkově lze elektrifikaci Velkého Valtinova hodnotit na velmi nízké úrovni bez možnosti rozvoje užití elektřiny.
3.2.Návrh rozvoje
Přesto, že sítě NN tato ÚPD neřeší, je nutno zde uvést, že bez její rekonstrukce nelze realizovat navržený rozvoj obce.
Varianta č.1- Jak vyplývá z bilance energií uvedené v tabulce č.1, je celkový nárůst příkonu spotřeby navržené bytové výstavby ve Valtinově ve výši 281 kW. Navrhuje se výstavba trafostanice TN1 umístěné do těžiště výstavby v centru Valtinova severozápadně od místní komunikace. Vzhledem k připravované výstavbě v lokalitách Z4 a Z41 se navrhuje nová trafostanice TN2. Varianta č.2 - Při plynofikaci obce je nižší nárůst příkonu spotřeby elektrické energie ve výši 163 kW. Zde se navrhuje pouze výstavba trafostanice TN1. U navržených i stávajících trafostanic nejsou uvedeny jejich výkony, ty budou určeny v dalších stupních PD.
V řešeném území je plocha bývalé sýrárny. Toto území je energeticky zainvestováno (trafostanice + regulační stanice zemního plynu). Území se nachází v centru obce a nabízí se pro podnikání. Zde pravděpodobně začne i rozvoj místní průmyslové infrastruktury. Plochy pro rozvoj průmyslu a podnikání nejsou bilancovány, protože není znám jejich výrobní program. 
Pro lokalitu Z31 bude využito trafostanice v sousední průmyslové lokalitě na správním území města Jablonné v Podještědí. Rovněž plynofikace této lokality je podmíněná jejím rozvojem a následnými požadavky. 
Přeložky vedení VN jsou navrženy s ohledem na umožnění kvalitního využití rozvojových ploch Z1, Z2, Z3, Z22, Z60, Z30 do polohy mimo tyto plochy. Vzhledem k tomu, že se jedná o značný rozsah, uvádíme pro orientaci přibližnou výši finančních nákladů: 
délka stávajícího vedení VN ke zrušení - cca 1000m, délka přeložky vedení VN – cca 1400m, cena za 1m běžný přeložky – cca 2000,-Kč,  celková cena přeložky – cca 2 800 000,- Kč. 
Ochranná pásma
Pro bezporuchový provoz energetických zařízení je nutné dodržovat jejich ochranná pásma. U elektrické energie jsou v současné době dvojí ochranná pásma.
Stávající zařízení - podle vl.nař. č.80/1957 ze dne 30.12.1957 a vyhl.MPE č.153/1961 ze dne 11.12.1961
Ochranné pásmo elektrického vedení je vymezeno svislými rovinami vedenými po obou stranách vedení, která činí:
10 m u venkovního vedení VN od krajního vodiče na každou stranu
 7 m v lesních průsecích
U stožárových trafostanic VN/NN se stanoví šířka ochranného pásma jako u vedení VN
 1 m u kabelových vedení bez ohledu na druh a napětí od krajního  kabelu na každou stranu
U venkovního vedení NN se ochranné pásmo nestanoví.
Nově navržená zařízení - podle zákona č. 458/2000, platného od  1.1.2001.
Ochranné pásmo venkovního vedení je vymezeno svislými rovinami vedenými po obou stranách vedení, která činí od krajního vodiče vedení na každou stranu
•	u napětí nad 1 kV a do 35 kV včetně
1.	pro vodiče bez izolace 7 m
2.	pro vodiče a izolací základní 2 m
3.	pro závěsná kabelová vedení 1 m
V lesních průsecích udržuje provozovatel přenosové soustavy volný pruh pozemků o šířce 4 m po jedné straně základů podpěrných bodů nadzemního vedení podle odst.3.
Ochranné pásmo elektrické stanice je vymezeno svislými rovinami vedenými ve vodorovné vzdálenosti. U kompaktních a zděných elektrických stanic s převodem napětí z úrovně nad 1 kV a menší než 52 kV na úroveň nízkého napětí  2 m.
4. VYTÁPĚNÍ
4.1. Popis současného stavu
Rozhodující energií v řešeném území je hnědé uhlí a dřevo . Rodinné domky se většinou vytápějí hnědým uhlím v kombinaci s odpadovým dřevem s roční spotřebou 6 - 12 tun/rok. Užití elektrické energie pro vytápění je omezené a nyní se nerozvíjí, rovněž jako vytápění kapalnými palivy (plyn, topné oleje).
V obci není žádný systém centrální dodávky tepla. Jediná větší kotelna  v bývalé sýrárně, která je nyní mimo provoz, o výkonu 2,2 MW , spalovala zemní plyn s roční spotřebou 141 tis. m3/rok. Kotelna, stejně jako celý výrobní areál, jsou nyní mimo provoz. Další kotelny tohoto druhu se v obci nevyskytují.
4.2. Návrh rozvoje
Nejlacinější energie je energie ušetřená. Z této skutečnosti vychází návrh rozvoje vytápění.
Základní je realizace objektů s dobrými tepelně technickými vlastnostmi obvodových konstrukcí. Nově postavené rodinné domy by měly vykazovat hodnoty evn nižší, než předepisuje  vyhl.č.291/2001 Sb. Tepelně technické vlastnosti obvodových konstrukcí by měly být nižší než předepisuje ČSN 73 05 40 – 2 / 2002.
Vytápěcí systémy by měly být regulovány systémy zohledňující tepelné zisky jak z vnějšího prostředí, tak z činnosti v objektech. Při návrhu vytápění by mělo být zohledněno, že se jedná o venkovské osídlení s omezenými finančními prostředky místních obyvatel. V obci je výhodné spalování dřeva, protože zde se umí dřevo vytěžit, dopravit a zpracovat. Dále jsou kolem rodinných domů dostatečné prostory pro jeho skladování, což je nutné, aby dřevo vyschlo.
V případě realizace plynofikace obce bude zde hlavní energií pro vytápění a ohřev TUV zemní plyn. Pro vytápění se předpokládá využití elektrické energie, jako ekologického a technicky snadno dostupného zdroje, přičemž podíl využití elektrické energie bude úměrně nižší v případě realizované plynofikace a využití zemního plynu. 
Rovněž využití sluneční a geotermální energie je technicky zajímavá záležitost. Pravdou je, že ekonomicky již tak zajímavou záležitostí jejich využití není, realizace je většinou závislá na technickém fandovství pořizovatele.
Významným faktorem ve volbě energetického zdroje však bude vždy jejich finanční dostupnost, vycházející z cenové politiky. 
5. ZEMNÍ PLYN
5.1. Popis současného stavu
Přesto, že se nyní zemního plynu v řešeném území nevyužívá, je nutné jeho význam a především ochranná pásma, v této práci popsat.
Přes řešené území prochází VTL plynovod DN 500, PN 40 Litvínov – Liberec, ze kterého je zde vyvedena propojovací odbočka DN 250, PN 40 do plynovodu DN 300, PN 40 Ústí n.L. – Liberec. Z VTL plynovodu DN 500, PN 40 je vyvedena přípojka do regulační stanice RV1, která sloužila pro dodávku plynu pro vytápění a pro technologické účely bývalé sýrárny. 
4.2. Návrh rozvoje
Výrobna sýrů je nyní mimo provoz, v řešeném území se nespotřebovává  zemní plyn. Potenciálně je zde zemní plyn k dispozici jak pro potřeby bývalého závodu sýrárny, tak pro potřebu obce. Ve variantě č.2 – plynofikace - se navrhuje využít stávající regulační stanice pro potřeby plynofikace obce. To představuje revizi a rekonstrukce vnitřního zařízení tak, aby na výstupu z regulační stanice byl tlak 300 kPa. Plynofikace se navrhuje v prostoru od rozvojové lokality Z3 po lokalitu Z24, to znamená centrální část obce. Obecní části Malý Valtinov, Františkov, Růžová a Tlustce k plynofikaci nejsou navrženy. Středotlaký plynovodní rozvod je navržen v dimenzi Ø 63 mm z polyethylenu.
V případě, že by byla plynofikace realizována, je nutno nejdříve zpracovat Generel plynofikace, který určí základní koncepci. 
Ochranná pásma jsou určena vyhl.č. 458/2000 sb.z., pro plynárenství i teplárenství a jsou tato: 
- ochranným pásmem se pro účely zákona rozumí prostor v bezprostřední blízkosti plynárenského zařízení vymezený vodorovnou vzdáleností od půdorysu plynárenského zařízení měřeno kolmo na obrys, určený k zajištění jeho spolehlivého provozu
- stavební činnosti a úpravy terénu v ochranném pásmu lze provádět pouze s předchozím písemným souhlasem držitele licence, který odpovídá za provoz příslušného plynárenského zařízení.
Ochranná pásma činí:
•	u nízkotlakých a středotlakých plynovodů a plynovodních přípojek, jimiž se rozvádějí plyny v zastavěném území obce, 1metr na obě strany od půdorysu.
•	u ostatních plynovodů a plynovodních přípojek 4 m na obě strany od půdorysu
•	u technologických objektů 4 m na všechny strany.
Ochranným pásmem se pro účely zákona rozumí souvislý prostor v bezprostřední blízkosti plynárenského zařízení vymezený svislými rovinami vedenými ve vodorovné vzdáleností od jeho půdorysu.
Bezpečnostní pásma jsou určena k zamezení, nebo zmírnění účinků případných havarií plynových zařízení a k ochraně života, zdraví a majetku osob.
Bezpečnostním pásmem se pro účely tohoto zákona rozumí prostor vymezený vodorovnou vzdáleností od půdorysu plynového zařízení měřeno kolmo na jeho obrys. 
Zřizovat stavby v bezpečnostním pásmu lze pouze s předchozím písemným souhlasem fyzické či právnické osoby, která odpovídá za provoz příslušného plynového zařízení.
Podmínky SČP na povolení stavby v bezpečnostním pásmu jsou přísné. V ochranném pásmu se žádná stavba nepovoluje. Podmínky pro stavbu v bezpečnostním pásmu jsou následující.
V místě předpokládané stavby a v prostoru přesahujícím 3 m na obě strany od stavby bude VTL plynovod ručně odkryt. Na tomto úseku plynovodu budou provedeny:
- 100% kontrola svárů prozářením.
- Změřena síla stěn potrubí.
- Následně bude provedeno přeizolování VTL plynovodu v celém  úseku.
- V celém úseku plynovodu bude provedena mechanická ochrana isolace podsypem 0.3 m a obsypem 0.4 m kopaným pískem.
Bezpečnostní pásmo pro:  VTL plynovody do DN 100 činí 15 metrů
                                                                    DN  250 činí 20 metrů
                                                                    DN nad 250 činí 40metrů
                                            regulační stanice vysokotlaké činí 10metrů.
5. SPOJE
5.1. Telekomunikace
Telefonní spojení v obci je zajišťováno z telefonní ústředny v Jablonném v Podještědí. Pro napojení obce se používá jak bývalého metalického dálkového kabelu, který nyní slouží pro místní rozvod, tak venkovního zavěšeného vedení. Místní telefonní rozvod se do územních plánů nezakresluje. 
5.2. Radiokomunikace
Řešeným územím prochází dálkový optický telekomunikační kabel s ochranným pásmem 1,5 m na každou stranu od osy. V řešeném území se v současné době nenachází žádné nadzemní zařízení – vedení (radioreleové trasy) nebo objekt ve správě Českých radiokomunikací.
Program televize - televizní vysílání je zajištěno základními televizními vysílači: Liberec - Ještěd pracujícím na 31. kanálu pro ČT1, 42. kanálu pro ČT2, 60. kanálu pro Primu,  8. kanálu pro Novu, Ústí n.L. – Buková hora pracující na 33. kanálu pro ČT1, 50. kanálu pro ČT2, 12. kanálu pro Novu.
Program rozhlasu - vysílání rozhlasu je zajišťováno vysílači umístěnými na radiokomunikačních střediscích RKS: RKS  Liberec – Ještěd,  RKS Liblice,  RKS Mělník.
Příjem vysílání rozhlasu je zde na dobré úrovni. 	
NAKLÁDÁNÍ S ODPADY
Zneškodňování odpadů, jichž je obce původcem, zajišťuje firma Technické služby Mimoň s r.o., na skládce Svébořice. Oficiální skládka na území města není. Obec má rozmístěny kontejnery na tříděný odpad, zvlášť na plasty, sklo a komunální odpad. Nebezpečný odpad se sbírá zvlášť na určených místech. Dvakrát ročně se sváží velkoobjemový odpad. Sklo, plasty, komunální odpad i nebezpečný odpad jsou předávány k dalšímu využití různým zpracovatelům. Na území města není zařízení na zneškodňování nebezpečných odpadů. Nebezpečné odpady jsou odváženy a předávány oprávněným osobám a firmám k dalšímu využití či zneškodnění sídlícím mimo řešené území. Jak výše uvedeno, na území obce není povolena žádná skládka odpadů. Pro zamezení vzniku černých skládek jsou rozmístěny kontejnery a popelnice, kontejnery na tříděný odpad a místa pro sběr nebezpečných a velkoobjemových odpadů. Pro usnadnění veškerého uvedeného sběru a třídění odpadu, který je v souladu se schváleným Plánem odpadového hospodářství pro Liberecký kraj, je koncepcí ÚP navrženo nové sběrné místo, společné pro shromažďování i třídění odpadu. Navržená plocha je v centrální části obce, v místní části Valtinov. Plocha je součástí lokality Z30, která je vymezená pro výrobu nerušivého charakteru. Plocha sousedí s areálem bývalé sýrárny, je dobře přístupná a jeví jako vhodná pro uvedené využití. Podmínkou je vymezení této plochy dle konkrétní potřebné rozlohy a její ohraničení účinným pásem izolační zeleně.  
C4.3	Odůvodnění návrhu občanského vybavení veřejné infrastruktury
Širší vztahy
Vzhledem ke své velikosti a postavení ve struktuře osídlení bude obec i nadále záviset v oblasti širšího spektra občanského vybavení na vyjížďce do blízkých větších center (Jablonné v/P., Mimoň...). V dohledné době se rovněž jedná i nadále o vyjížďku dětí do základní školy a do předškolních zařízení. Nově budovány budou vazby na vnější rekreační a turistickou síť. 
návrh zařízení občanského vybavení v řú 
 Potřeby občanského vybavení budou rozvíjeny jednak v rámci stávajících ploch, ale zejména v kontaktu s nimi, na nově vymezených rozvojových plochách. Posílena bude plocha správy obce intenzifikací využití stávajícího objektu, případnou dostavbou nebo novou výstavbou na rozvojových přilehlých plochách a dále adaptací stávající stodoly na víceúčelový objekt. Zdůrazněny budou kulturní hodnoty obce úpravou areálu kostela, úpravou nové přilehlé plochy a stabilizací barokních plastik. Rozvoj občanského vybavení se specifickým využitím spojení s agroturistikou, bude směřován do nově vymezených ploch v jižní části Valtinova. Plochy jsou určeny k výstavbě ubytovacích a stravovacích kapacit a pro provozování aktivit, spojených s agroturistikou. Jako základ vybudování vazeb na rekreaci, turistiku a cestovní ruch širšího území, bude v centru obce v kontaktu s turistickými trasami, vybudováno informační středisko. 
návrh zařízení občanského vybavení – tělovýchova a sport v řú 
Pro posílení kapacit rekreační tělovýchovy a sportu jsou navrženy tři plochy pro provozování rekreace u vody. Jedná se o vymezení ploch pláží u stávajících rybníků i nově navržené rekreační vodní plochy. Důvodem je potřeba vytvoření podmínek pro sportovně rekreační vyžití obyvatel i návštěvníků obce, při optimálním a přiměřeném využití přírodních a krajinných předpokladů řešeného území. 
C4.4	ODŮVODNĚNÍ NÁVRHU VEŘEJNÝCH PROSTRANSTVÍ
Plochy jsou vymezeny v zastavěném i nezastavěném území obce. Jejich součástí jsou zastavěné a zastavitelné plochy dopravní obsluhy území - plochy veřejných prostranství – komunikace, zpřístupňující stávající i rozvojové funkční plochy a dále plochy veřejných prostranství – zeleň, vymezující nezastavěné a nezastavitelné plochy sídelní zeleně, nacházející se uvnitř zastavěného území obce. Plochy sídelní zeleně jsou vymezeny zejména v kontaktu s památkově chráněnými objekty - areálem kostela, sousoším Kalvárie, hasičskou zbrojnicí a jako propojení mezi urbanizovanými plochami a volnou krajinou. Tento systém sídelní zeleně váže na tradiční prvek solitérních vzrostlých stromů i stávajících alejových linií ve volné krajině a na nezastavitelné plochy lesní. 
C4.5	Odůvodnění návrhu řešení Požadavků civilní ochrany
K ochraně obyvatelstva obce Velký Valtinov jsou požadované potřeby, plynoucí z platných právních předpisů (vyhláška č. 380/2002 Sb., a § 20 této vyhlášky), splněny následovně:
a) Ochrana území před průchodem průlomové vlny, vzniklé zvláštní povodní
V roce 2004 bylo Krajským úřadem Libereckého kraje (odbor životního prostředí a zemědělství) stanoveno záplavové území toku Panenský potok v ř.km 3,888-26,711. Ochrana správního území obce Velký Valtinov před průchodem průlomové vlny, vzniklé zvláštní povodní, vyplývá z tohoto dokumentu, stanovující záplavové území pro vodní tok Panenského potoka. 
b) Zóny havarijního plánování 
Charakter výroby, skladů a výrobních služeb nevyvolává potřebu stanovení havarijních zón ani stanovení míst pro vyvezení nebezpečných látek mimo obec.
c) Ukrytí obyvatelstva v důsledku mimořádné události
Stávající a výchozí stav obyvatel v době zpracování průzkumů a rozborů v roce 2005 činil                                                                                        176 trvale bydlících (aktuální stav k roku 2008 činí 202) + 88 přechodně bydlících (ind.rekreace),                                                                                             tedy celkem 264 (290) uživatelů. Teoretický nárůst na 260 trvale bydlících + cca 100 rekreantů činí celkem cca 350 uživatelů, což je maximální naplnění ubytovací kapacity území. Podle platného zákona je třeba v případě nové výstavby obytných objektů a objektů občanské vybavenosti vytvářet podmínky pro vznik dalších vhodných prostorů, využitelných pro ukrytí obyvatel. Tyto improvizované úkryty je třeba situovat v centrech spádových oblastí s doběhovou vzdáleností 500-800m. V těžišti obce se nachází sklepní prostory bývalé sýrárny, které lze využít jako kapacitní improvizovaný úkryt obyvatel. Poloha bývalé sýrárny je z hlediska doběhové vzdálenosti optimální. Pro zřizování improvizovaných úkrytů jsou vhodné sklepní prostory rodinných domů, suterény a polosuterény objektů občanské vybavenosti a víceúčelových objektů, upravené podle příslušných předpisů.
d) Evakuace obyvatelstva a jeho ubytování
Pro řešení mimořádných událostí je možné zajistit evakuační místo v centru obce v objektu obecního úřadu a v sousedním objektu stávající stodoly, určeném k víceúčelovému využití. Ubytování může být zajištěno v prostorách stávající ubytovny obce ve vazbě na bývalou sýrárnu. Do budoucna může být využito i budoucích víceúčelových objektů občanského vybavení, v rámci přilehlých návrhových ploch v oblasti centrální části obce. 
e) Skladování materiálu civilní ochrany a humanitární pomoci
Situování skladu pro tento účel se předpokládá v budově obecního úřadu a v přilehlém budoucím  víceúčelovém objektu stávající stodoly, v případě dalších vzniklých potřeb v rámci přilehlých návrhových ploch občanského vybavení.
f) Vyvezení uskladnění nebezpečných látek mimo současně zastavěná a zastavitelná území
V zájmovém území nejsou skladovány nebezpečné látky.
g) Záchranné, likvidační a obnovovací práce pro odstranění nebo snížení škodlivých účinků kontaminace, vzniklých při mimořádné události 
V obci existuje jednotka požární ochrany, napojená na integrovaný záchranný systém širšího území. Odvoz trosek a suti je možno provést na skládku Svébořice. Způsob nakládání s kontaminovaným nebo jinak nebezpečným odpadem je v kompetenci specializovaných firem nebo organizací, oprávněných k nakládání s těmito odpady. Nakládání s uhynulými zvířaty je v kompetenci Veterinární správy spolu s Veterinárním asanačním ústavem. Pohřební službu zajišťují specializované firmy, stávající provozovaný hřbitov je v Jablonném v Podještědí, nejbližší další hřbitov je v Mimoni. Dekontaminace osob může být prováděna na volné ploše variabilního parkoviště v centru obce, popř. na ploše stávajícího sportovního hřiště.
h) Ochrana před vlivy nebezpečných látek, skladovaných v území - není řešeno.
i) Nouzové zásobování obyvatelstva vodou a elektrickou energií
Zásobování obyvatelstva obce pitnou vodou 
V současné době je obec zásobována z veřejného vodovodu, jehož vlastníkem je Severočeská vodárenská společnost a.s. Teplice a provozovatelem Severočeské vodovody a kanalizace a.s. Teplice, závod Ústí nad Labem, středisko Česká Lípa. Zdrojem vody pro obec je vrt RH-6, odkud se voda čerpá do věžového vodojemu Česká Ves 200m3 (379,20/373,20 m n.m.), který je součástí vodovodního systému města Jablonné v Podještědí. Z vodojemu je do obce veden zásobní řad a vlastní rozvodná síť. Na vodovod je napojena pouze část obyvatel, zbývající část obce je zásobována z lokálních zdrojů vody. Záměrem obce je prodloužení veřejného vodovodu PE 90 mm v délce 510 m v oblasti středu obce, dále obec uvažuje s výstavbou vodovodu směrem k místní části Růžová.
Nouzové zásobování obyvatel pitnou vodou bude zajišťováno v množství maximálně 15l/den na obyvatele cisternami ze zdroje Kněžice, s doplněním dodávky balené vody. V případě krátkodobého výpadku elektrické energie lze odběr v části obce pokrýt omezenou dodávkou z akumulace vodojemu. Při dlouhodobém výpadku elektrické energie je možné využití mobilních agregátů v kombinaci s využitím ponechaných individuálních vodních zdrojů, se zásobováním území dovozem vody. 
Likvidace odpadních vod 
V současné době je likvidace odpadních vod řešena individuálně. Koncepce  ÚP navrhuje  vybudování splaškové kanalizace a převedením splaškových vod do stávající kanalizace a ČOV v Jablonném v Podještědí. Reálnost této koncepce je podložena zpracovanou projektovou dokumentací, z níž vyplývá společné odkanalizování sídel Velký Valtinov, Postřelná a Tlustce tlakovou kanalizací. Systémy uvedených tří sídel jsou propojeny a prostřednictvím jedné společné větve jsou splaškové odpadní vody převedeny do kanalizačního systému Jablonného v/P. A následně do centrální ČOV. 
Havarijní plány budou řešeny provozovatelem zařízení Severočeské vodovody a kanalizace a.s. Teplice, závod Ústí nad Labem, středisko Česká Lípa. 
Dodávka elektrické energie
Řešené území je zásobováno ze systému 35 kV z RZ 110/35 kV Noviny, s možností záložního napájení z ostatních RZ 110/35 kV v okrese Česká Lípa. Vedení přivádějící elektřinu do obce je v dimenzi 3 x 120 ALFe.  Dodávku elektrické energie do obce zajišťují stožárové trafostanice.  Na stožárech trafostanic jsou osazena trafa 160, - 250 kVA. Celé zařízení je ve správě provozovatele SČE Děčín, který má zpracované příslušné havarijní plány.
Plynofikace 
Na území obce je dosud plynofikován pouze závod bývalé sýrárny. Vzhledem k průchodu trasy VTL územím obce, včetně realizovaného odbočení STL plynové přípojky, je s možností plynofikace celé obce do budoucna uvažováno.  
Telekomunikace
Telefonní spojení v obci je zajišťováno z telefonní ústředny v Jablonném v Podještědí. Pro napojení obce se používá jak bývalého metalického dálkového kabelu, který nyní slouží pro místní rozvod, tak venkovního zavěšeného vedení. 
Radiokomunikace
Řešeným územím prochází dálkový optický telekomunikační kabel s ochranným pásmem 1,5 m na každou stranu od osy. V řešeném území se v současné době nenachází žádné nadzemní zařízení nebo objekt ve správě Českých radiokomunikací.
Program televize
Televizní vysílání je zajištěno základními televizními vysílači: Liberec - Ještěd pracujícím na 31. kanálu pro ČT1, 42. kanálu pro ČT2, 60. kanálu pro Primu,  8. kanálu pro Novu, Ústí n.L. – Buková hora pracující na 33. kanálu pro ČT1, 50. kanálu pro ČT2, 12. kanálu pro Novu.
Program rozhlasu
Vysílání rozhlasu je zajišťováno vysílači umístěnými na radiokomunikačních střediscích RKS: 
RKS  Liberec – Ještěd,  RKS Liblice,  RKS Mělník.
Příjem vysílání rozhlasu je zde na dobré úrovni.	
C5       odůvodnění Koncepce uspořádání krajiny

C5.1	  Odůvodnění návrhu celkové koncepce uspořádání krajiny

KES	typ krajiny	
1,43	B – krajina harmonická, s vyrovnaným vztahem mezi přírodou a člověkem 	
Krajina řešeného území náleží do „oblasti krajinného rázu“ (dle ZÚR LK ve stupni konceptu) – 3. Podještědí, podoblasti 3b. – Okolí Jablonného, lze ji členit na základní místní části (kromě krajinné územní dominanty masívu Tlustce, který se nachází mimo ř. ú., avšak velmi malá jeho část se geomorfologicky nachází i zde):
-	SZ lesnatou část (součást lesozemědělské krajiny), v ř.ú. tvořenou okrajem velkého komplexu lesa, kdy hranice ř. ú. je zde pouze administrativní,	
-	rovinu až mírné svahy v centru území (krajina lesozemědělská) ve směru cca JZ-SV mezi okrajem lesního komplexu a nivními polohami – tyto partie jsou tvořeny zejména zemědělskými pozemky se střídáním kultur (orná půda střídající se loukami a pastvinami, s pohybem skotu v krajině), s množstvím rybníků a vodních toků s dřevinnými doprovody, a s drobnými lesíky a plochami nelesní zeleně s výraznou krajinotvornou funkcí, i s tělesem a zářezem železniční trati (včetně části úseku trati zrušené) ,	
-	zastavěná část obce (územně arondovaná do krajiny lesozemědělské) je tvořena cca linií rozvolněnější zástavby podél silniční komunikace,	
-	krajinně dominantním prvkem je i soustava hlavních vodotečí s přilehlými nivami, mokřady a rákosinami, vč. kvalitních krajinotvorných dřevinných a keřových doprovodů, travních porostů o různé intenzitě využívání přírodě blízkého složení,	
-	svahy pod Tlustcem se zemědělskou půdou využívanou orně i pastvinářsky (zčásti součástí unikátního krajinného typu, plošně arondovaného do typu lesní krajiny).	
Pro vyhodnocení krajinářských hodnot řešeného území byl využit m.j. i „koeficient ekologické stability“ (KES) stanovený dle evidence katastru nemovitostí katastrálního území – výsledkem výpočtu pro celé řešené území obce je typ krajiny harmonické. Výsledkem výpočtu KES je stanovení podílu jednotlivých druhů ploch zastoupených a evidovaných v řešeném území (porovnání ploch relativně stabilních s výměrou ploch ekologicky nestabilních),  s definováním typů krajiny: elativně průměrný stav dán významnějším zastoupením zejména evidované lesní půdy (PUPFL), vodních ploch a zčásti i evidovaných trvalých travních porostů, v porovnání s výměrou ekologicky nestabilní orné půdy a zastavěných ploch. Tento teoretický vztah však vychází pouze z údajů katastru nemovitostí, nikoliv z aktuálního a skutečného druhu pozemků a jejich způsobu a intenzity využívání – do vztahu není zahrnuta výměra některých aktuálně zatravněných pozemků dosud evidované orné půdy, a zejména plošně významnějších pozemků tzv. ostatních ploch, které jsou často charakteru vznikajícího lesa, či jiných pozemků o vyšším stupni ekologické stability. 
Z hlediska hodnoty jednotlivých krajinných typů (kód krajinného typu: kritérium osídlení, využití, reliéf) je zdejší krajina řazena mezi tzv.:
- běžné“ krajinné typy: 5M2 (pozdně středověká krajina Hercynica, lesozemědělská krajina, krajina vrchoviny Hercynica), tvořící centrální část řešeného území, zahrnující pestrou druhovou mozaiku zemědělských a lesních pozemků, vč. zástavby obce, vodních ploch a toků a ostatních ploch
- „unikátní“ krajinné typy: 5L16 (pozdně středověká krajina Hercynica, lesní krajina, krajina izolovaných kuželů), tvořící zde pouhý okraj komplexu Tlustce při JV  hranici ř.ú. (vymezený typ zařazený dle geomorfologie do krajiny lesní i přes zdejší zastoupení TTP), zahrnující zde využívané louky (resp. pastviny),
- „význačné“ krajinné typy: 5M17 (pozdně středověká krajina Hercynica, lesozemědělská krajina, krajina kuželů a kup), zahrnující SV část ř.ú., tvořící zde opět pestrou druhovou mozaiku zemědělských a lesních pozemků, vč. vodních ploch a toků a ostatních ploch.
Krajina řešeného území je dle kritéria využití tvořena:
lesozemědělskou krajinou (M), tvořenou zde krajinnými typy 5M2 a 5M17. Lesozemědělská krajina je pestrou mozaikou ploch velmi rozdílného charakteru – je tvořena drobnými lesy až jejich středně velkými komplexy v okolní zemědělské půdě, zahrnuje i části zdejších sídel. Sestává z ploch nezastavěných a nezastavitelných – určující jsou zde zejména plochy lesní (NL) a plochy zemědělské (NZ), doplňkově pak plochy tvořící urbanizovaná území – plochy smíšené nezastavitelného území (NS), plochy veřejných prostranství (NK), ale i plochy vodní (NV), v případě arondovaných urbanizovaných území i veškeré součásti tvořící plochy zastavěné, zastavitelné a přestavbové.
typem lesní krajiny (L) – v řešeném území vymezen při jeho J hranici, kde jsou do tohoto typu územně arondovány i zdejší pozemky TTP.
Pozn.: výměra vymezeného lesního typu je plošně zanedbatelná a pro ř.ú. nereprezentativní.
K místním krajinářsky významným strukturám patří i veškerá vzrostlá zeleň na mezích, v okrajích hranic pozemků, při okrajích lesa, na vodou ovlivněných stanovištích apod., která tvoří charakteristické dominantní prvky v krajině. Součástí této kategorie jsou i náletové struktury na evidovaných tzv. ostatních plochách, či na dlouhodobě nevyužívaných zemědělských pozemcích. K optickým doplňkům nelesní zeleně patří i některé plochy a linie ovocných dřevin.
C5.2	Odůvodnění Návrhu podmínek pro využití Ploch krajiny a jeho změny
            Rámcové zásady ochrany krajinného rázu dle jednotek krajinného uspořádání
Dle obecných zásad ochrany krajinného rázu („Hodnocení a ochrana krajinného rázu – Lőw a spol.“) je jeho ochrana diferencovaná dle jednotlivých vymezených krajinných typů, kde pro způsoby využívání a ochrany krajiny je naprosto určujícím typ krajiny lesozemědělské (pro zanedbatelnou výměru typu lesní krajiny, a pro její zdejší nereprezentativnost, nejsou následně uvedeny zásady):
Krajina lesozemědělská: Vymezený krajinný typ je pro část zdejší krajiny charakterizující, tvoří matrici pestré mozaiky různorodých druhů pozemků – pozemků zemědělských vesměs drobnější držby s převahou TTP, drobných lesů, plošně významnější nelesní zeleně, ale i urbanizované části obce a sídel. K základním principům uchování krajinného rázu tohoto typu patří nepřipuštění budování objemově i investičně náročných objektů a akcí vymykajících se dochovaným harmonickým vztahům, avšak s neomezováním volnosti architektonického ztvárnění jednotlivých objektů v rámcích závazných předpisů (pro investory s jednoznačně vymezenými podmínkami) a s podporou postupné i fragmentární realizace výstavby s dochovaným měřítkem krajiny a sídel.
Prostupnost krajiny
Prostupnost krajiny je nutná pro zajištění přímého komunikačního propojení sídel v krajině, pro zajištění hospodárné údržby dílčích částí krajiny, ale i pro zachování vztahu obyvatel ke krajinnému prostředí bez ohledu na vlastnické vztahy.
Protierozní opatření
Zpracovatel ÚP při terénním šetření neodhalil lokality potencionálně erozně ohrožené ani v případě změn využívání pozemků – pro eliminaci případných erozních jevů zejména na orné půdě (brambory, kukuřice…) je zde spíše nutné dodržování technologické kázně zemědělským hospodářem.
vymezení územního systému ekologické stability
Územní systém ekologické stability (dále ÚSES, systém, součást tzv. obecné ochrany přírody) je v řešeném území řešen v následujících podkladových dokumentacích:
-	Územně technické podklady nadregionálního a regionálního ÚSES (ÚTP NR a R ÚSES), MMR a MŽP ČR, 1996 – Společnost pro životní prostředí Brno,	
-	Krajská koncepce ochrany přírody a krajiny – LESPROJEKT, lesnické a parkové úpravy, 2004 (v ÚP je následně využito označení prvků dle této dokumentace), 	
-	Revize a hodnocení ÚSES na území v kompetenci orgánu ochrany přírody RŽP OkÚ Česká Lípa – LESPROJEKT, lesnické a parkové úpravy, 1999,	
-	 Generel MÚSES - Ing. E. Burdová, 1994 - oblast katastrálních území Dubnice, Jablonné v Podještědí. Česká Ves v Podještědí, Velký Valtinov, Postřelná, Brniště, Hlemýždí, Luhov, Velký Grunov, Kunratice u Cvikova, Drnovec, Noviny pod Ralskem a Lindava,	
-	Příroda východní části Zákupské pahorkatiny a její ochrana - Mgr. R. Višňák, 1997 - území tvořeno obcemi Velký Valtinov (část), Jablonné v Podještědí (k.ú. Postřelná), Dubnice, Brniště (k.ú. Hlemýždí, Luhov u Mimoně, Velký Grunov), Pertoltice pod Ralskem, Mimoň (k.ú. Mimoň, Vranov pod Ralskem), Ralsko (k.ú. Černá Novina, Náhlov část), Stráž pod Ralskem (k.ú. Stráž pod Ralskem, Břevniště pod Ralskem), Hamr na Jezeře.	
C5.3   SNÍMEK TABULEK PRVKŮ SYSTÉMU V ŘEŠENÉM ÚZEMÍ
V následujících tabulkách prvků jsou uvedeny údaje nutné pro identifikaci prvku a stručné relevantní údaje uzpůsobené potřebám územního plánování (identifikace prvku dle LHP je uvedena pouze u biocenter, a to z důvodu orientace při realizaci níže uvedených návrhů – bližší údaje viz použitá podkladová dokumentace, uvedené druhy pozemků jsou určeny z aktuálních digitalizovaných map katastru nemovitostí). Údaje platí pro celou plochu prvku, bez ohledu na případné rozdělení hranicí řešeného území. Označení prvků koresponduje s označením dle KOP celokrajského systému, prvky jsou zde následně řazeny dle číselné posloupnosti. Součástí níže uvedených tabulek nejsou údaje o doporučeném rámcovém obnovném cíli dle SLT – dřevinné složení pro obnovu lesa z jakýchkoliv důvodů je specifikováno v předchozích stupních ÚP, přesná specifikace budiž předmětem odborné projektové přípravy v rámci lesnického hospodářského plánování. 
- biocentra:
 512 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, vložené v trase RK 641, 
„Pod Jezevčím vrchem“, „Heřmanice – J“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční (místy funkčnost snížena vzhledem k nepůvodní dřevinné skladbě)	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – odd. 219 D část	
výměra v řešeném území [m2]	19723	
poznámka	s částí v sousedícím k.ú. naplňuje plocha min. požadovanou celkovou výměru	
515 (v řešeném území část) 
biogeografický význam, název	Místní, vložené v trase RK 641, v předchozích generelech dosud neřešeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 255 A část	
výměra v řešeném území [m2]	12650	
poznámka	s částí v sousedícím k.ú. naplňuje plocha min. požadovanou celkovou výměru	
1138 (v řešeném území část) 
biogeografický význam, název	Místní, „Velká Valcha“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní plocha, ostatní plochy	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 317 bezlesí 25, 25, 27	
výměra v řešeném území [m2]	25511	
poznámka	s částí v sousedícím k.ú. naplňuje plocha min. požadovanou celkovou výměru	
1140	
biogeografický význam, název	Místní, „Ve ztraceném“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky, vodní plocha, ostatní plochy	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 223 A část	
výměra v řešeném území [m2]	40410	
1141 
biogeografický význam, název	Místní, „Smolný rybník“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky, vodní plochy, ostatní plochy	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 224 D část	
výměra v řešeném území [m2]	32926	
poznámka	rozšířeno o část přilehlého lesa na požadovanou min. výměru	
1142 
biogeografický význam, název	Místní, „Hrubý rybník“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 223 F	
výměra v řešeném území [m2]	44607	
1143 
biogeografický význam, název	Místní, „Růžové rybníky“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní plochy, louky, ostatní plochy	
poznámka	rozšířeno o navazující nivu přírodě blízkého charakteru	
	nutnost dalšího rozšíření v sousedícím území obce Brniště, min. o plochu 0,60 ha	
výměra v řešeném území [m2]	24634	
1144
biogeografický význam, název	Místní, „Pod Tlustcem“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní plochy, louky, ostatní plochy	
výměra v řešeném území [m2]	46242	
1188 
biogeografický význam, název	Místní, „Zahrádky“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 232 H, bezlesí 23	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní plochy, louky, ostatní plochy, lesní pozemky	
výměra v řešeném území [m2]	29100 (zanedbatelná odchylka od požadované min. výměry)	
poznámka	rozšířeno o část navazujícího lesa	
1196 
biogeografický význam, název	Místní, „Růžová“	
způsob vymezení, funkčnost prvku	vymezený, funkční 	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky, louky, ostatní plochy	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 231 A	
výměra v řešeném území [m2]	40088	
poznámka	rozšířeno o navazující část mokřadu	
- biokoridory
(řazeny zde v číselné posloupnosti – označení vyplývá z logiky propojovaných biocenter)
401/402 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Regionální – část úseku RK 04, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, v části řešeného území funkční částečně (v trase sousedství manipulační plochy a orné půdy)	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	louka	
515/516 
biogeografický význam, název	Regionální – úsek RK 641, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 227 A část	
01/1138 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok, louky, ostatní plochy	
02/1138 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, částečně funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	louka, ostatní plocha	
513/1140 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích neuvedeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční částečně (částečně nepůvodní dřevinná skladba)	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 222 A část	
513/1141 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, „Smolný rybník“, „Mezi skalami“, …	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční částečně (částečně nepůvodní dřevinná skladba)	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa - 224 B část, D část	
1139/1188 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok a přilehlé plochy	
1138/1139/1188 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční diferencovaně po úsecích	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	lesní pozemky, vodní tok i plochy, ostatní plochy, louky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 217 D část, 232 C část	
1140/1188 
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční částečně (částečně nepůvodní dřevinná skladba)	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok i plochy, lesní pozemky, ostatní plochy, louky	
identifikace segmentu dle tč. platného LHP	LČR, l.s. Česká Lípa – 223 C část	
1141/1142 
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok a plochy	
1142/1196 
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční částečně	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok i plochy, ostatní plochy, louky	
1143/402 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok a přilehlé plochy	
1144/1143/402 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok a přilehlé plochy	
1144/1196 
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok a přilehlé plochy	
1145/1144/1196 (v řešeném území část)
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní plocha i tok s přilehlými plochami	
1188/1196
biogeografický význam, název	Místní, v podkladových dokumentacích nenalezeno	
způsob vymezení, funkčnost prvku	biokoridor existující, funkční částečně	
současný charakter dotčených druhů pozemků 	vodní tok a přilehlé plochy	
vyhodnocení vymezení a funkčnosti ÚSES
Vymezený systém je upřesněný na stav katastru nemovitostí (v tabulkách jednotlivých prvků uvedené druhy pozemků jsou určeny z aktuálních digitalizovaných map katastru nemovitostí, i s převzetím místy značných odchylek KN od skutečnosti), jednoznačně vymezený a konečný s tím, že lokalizace jednotlivých prvků vychází již jednak ze základního podkladu vyššího významu (ÚTP NR a R ÚSES), jednak jsou jednotlivé prvky na lesní půdě vymezeny dle jednotek prostorového rozdělení lesa dosud platných LHP. Jsou respektovány jednoznačné body propojení prvků systému na hranicích řešeného území, vč. specifikace návrhů na řešení biocenter mimo ř.ú. (zde nenaplňujících minimální prostorové parametry). V řešeném území nejsou vymezeny prvky nefunkční navržené k založení.
odůvodnění návrhů
Dle předchozího stupně ÚP je pro obnovu LHP navrhována změna kategorií lesa tvořící biocentra ÚSES (v souladu s návrhy KOP LK, ZÚR LK tč. ve stupni konceptu, i s názory odborné členské základny autorizovaných projektantů ÚSES) – dle platného zákona přeřazení do kategorie lesů zvláštního určení – tj. lesů, u kterých veřejný zájem na zlepšení a ochraně životního prostředí nebo jiný oprávněný zájem na plnění mimoprodukčních funkcí lesa je nadřazen funkcím produkčním – lesy potřebné pro zachování biologické různorodosti (ÚSES, genové základny, ...). Návrh je zdůvodněn potřebou odlišného způsobu lesnického hospodaření na plochách biocenter, s cílem zabezpečení funkčnosti prvků ÚSES. Podkladem pro tuto změnu budiž údaje ÚP. Návrh na důsledné dodržování obnovných cílů v prvcích ÚSES vymezených na lesních pozemcích se týká zejména přechodného období platnosti LHP/LHO do doby realizace výše uvedeného návrhu (mj. i kontrolou orgánů ochrany přírody nad formulacemi navrhovaných opatření v obnovovaných LHP/LHO). Návrh na náležité využívání skladebných částí ÚSES se týká zejména údržby údolních niv na nelesních pozemcích – důvodem je snaha o zachování, spíše však navýšení interakční funkce prvků.
C5.4     zemědělský půdní fond
Pozemky zemědělského půdního fondu tvoří vymezené tzv. plochy zemědělské (NZ), v krajinářském členění tvořící součást typu krajiny lesozemědělské. Jsou určeny pro intenzivní obhospodařování zemědělské půdy pro zemědělskou rostlinnou i živočišnou prvovýrobu, a to bez ohledu na současnou intenzitu hospodářského využívání. 
V řešeném území se vyskytují i nevyužívané i dlouhodobě opuštěné zemědělské pozemky z jakéhokoliv důvodu – jsou zde tvořeny zejména trvalými travními porosty (i opuštěním orného využívání „zatravněnou“ ornou půdou) situované ve větší vzdálenosti od center zpracování a zužitkování biomasy, v dopravně nepřístupných partiích či v partiích ovlivněných vodou a neúnosných pro mechanizaci (většinou na pozemcích s nejnižší třídou ochrany ZPF). Značná část zdejších půd byla v minulosti meliorována plošným drenážním odvodněním, vč. vytvoření svodné soustavy (vyhodnocení je provedeno v předchozím stupni ÚP). 
Z důvodu zachování a obnovy agrodesignu jsou v textové části formulovány návrhy řešící obnovu zemědělského hospodaření na pozemcích dlouhodobě již ležících ladem a zemědělské hospodaření na pozemcích opuštěných, kdy k nápravě stavu u pozemků TTP a zatravněné orné půdy dopomůže zejména obnova a podstatné rozšíření živočišné výroby.
Odůvodnění návrhů:
Za podmínky, že budou splněny všechny požadavky ochrany přírody a krajiny a nebude narušen krajinný ráz a ekologické funkce, jsou na vymezených zemědělských plochách přípustné související stavby. 
Návrh na snižování rozsahu nevyužívaných či dlouhodobě opuštěných zemědělských pozemků je zdůvodněn jejich zdejší existencí, kdy dochází k nadměrnému šíření plevelů a alergenů do okolí. Návrh je realizovatelný za podpory zemědělského podnikání všech forem, i za využití vnějších dotačních titulů. Plochy bydlení venkovského umožní rozvoj malých podniků (rodinných farem) ekologického a energetického zemědělství a agroturistiky.
Návrh na údržbu niv vodotečí (údolní niva = VKP ze zákona) je zdůvodněn nutností zachování jejich přírodního charakteru podporou přirozených druhů, omezením druhů nepůvodních a expanzních.
Návrh na rozšíření živočišné výroby je zdůvodněn nutností údržby a využívání pozemků TTP a zatravněné orné půdy, kdy realizací bude snížena účast státu (dotace na údržbu krajiny…).
Návrh na zakládání doprovodné zeleně podél otevřených příkopů recipientů odvodňovacích soustav je cílen na navýšení ekologické stability území (zejména v trasách biokoridorů), kdy se tyto linie po realizaci stanou i místním krajinotvorným prvkem.
Návrh na eliminaci erozních jevů spočívá v podmínkách řešeného území spíše v dodržování technologické kázně (způsob obhospodařování a druhová struktura) v relativně svažitějších a takto potencionálně ohrožených lokalitách.
Povolování pěstování biomasy a rychlerostoucích dřevin bude povolováno s ohledem na zájmy ochrany přírody a krajiny, vždy však zájemcem za doloženého zpracovávání a zužitkovávání (tyto druhy mají značné expanzní vlastnosti a existuje odůvodněná obava ze šíření těchto druhů do volné krajiny v případě zanedbání technologické kázně).
Návrh na podporu podnikatelských aktivit využívajících zemědělskou půdu netradičními či alternativními způsoby je jednou z cest snížení místní nezaměstnanosti, i příležitostí pro údržbu krajiny využíváním dosud nevyužívaných pozemků apod.
C5.5     Pozemky určené k plnění funkcí lesa
Lesní pozemky (PUPFL) tvoří vymezené tzv. plochy lesní (NL) a plochy přírodní – lesní (NP). V plochovém členění LHP/LHO jsou tvořeny tzv. porostní plochou a tzv. bezlesími. Funkce lesů jsou definovány v jejich kategorizaci, kde kromě hospodářských funkcí (i přes zdejší kategorii lesů hospodářských) plní lesy i další tzv. mimoprodukční funkce: ekologicko stabilizační, rekreační, půdoochranné, klimatické… 
Hospodaření v lesích tvořících prvky ÚSES podléhá podmínkám kategorii této obecné ochrany přírody, se zaměřením především na ochranu před devastací a na maximální snahu o vytvoření a zachování přírodních ekosystémů, např.:
- v zastoupení dřevin se dle možností přiblížit přirozené skladbě,
- v zákazu introdukce a podporování cizích dřevin (výjimkou může být odůvodněně modřín v některých oblastech),
- v časovém situování obmýtí a obnovní doby cílových dřevin na horní hranici modelu příslušného hospodářského souboru (při rekonstrukci i nižší),
- ve zjemnění forem hospodářského způsobu, s preferencí podrostního a výběrného, popř. násečných forem (v porostech se silně změněnou skladbou), při běžném hospodaření s vyloučením holosečí
- výchovu podle možností přizpůsobit stabilizační funkci (skladba, výstavba, struktura), s podporou věkové a prostorové diferenciace,
- v obnově uplatňovat postup přihlížející na zachování původnosti přírodního prostředí; maximálně uplatňovat clonné seče a přirozenou obnovu,
- s omezením těžké mechanizace, koncentrace výroby i chemizace,
- s přizpůsobením hospodaření výskytu ohrožených druhů rostlin a živočichů,
- s ponecháváním doupných stromů a vybraných jedinců až do jejich rozpadu…
Odůvodnění návrhů:
Návrh na změnu kategorizace lesů tvořících biocentra ÚSES je výše odůvodněn v kap. C5.3 ÚSES. Výčet částí lesa a identifikace dle LHP (identifikace se týká celých území biocenter):
biocentrum	aktuální lokalizace dle LHP/LHO (oddělení, porost)	
512, v ř.ú. část	219 D část	
515, v ř.ú. část	255 A část	
1138 , v ř.ú. část	317 bezlesí 25, 26, 27	
1140	223 A část	
1141	224 D část	
1142	223 F	
1188	232 H bezlesí 23	
1196	231 A	
Začlenění vytipovaných lokalit v katastru nemovitostí do kategorie lesní pozemek (jako PUPFL i do obnovovaných LHP/LHO): cílem návrhu je snaha o lesnické hospodaření a odborné pěstební zásahy v lokalitách, které aktuálním stavem naplňují definici vzrostlého lesa, a to jak cíleně založeného, tak i vzniklého z přirozené sukcese. Uvedené lokality jsou vybrány z velkého množství podobných struktur, kdy jedním kritériem výběru byla jejich dislokace v sousedství komplexů lesů, či krajinářská hodnota projevená druhovou, věkovou či prostorovou strukturou. V části ÚP Odůvodnění (E.2 – Vyhodnocení důsledků řešení na PUPFL) jsou návrhy kvantifikovány formou záborových níže uvedených lokalit. Veškeré návrhy se týkají k.ú. Velký Valtinov:
lokalita	čísla parcel 	druh pozemku – způsob využití dle KN	celk. výměra [m2]	charakter vlastnictví	
N99	397/6	TTP	917	Obec Velký Valtinov, 47125 Velký Valtinov	
N100	607 část	vodní plocha – zamokřená plocha	608	ČR – Pozemkový fond České republiky, Husinecká 11a, č.p. 1024, 13000 Praha-Žižkov	
N101	819/23 část	orná půda	1652	Marie Cajzová, Zámecká č.p., 47125 Jablonné v Podještědí	
N102	819/1 část	orná půda	1012	ČR – Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor	
N103	7/3 část	TTP	3396	ČR – Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor	
N104	7/9 část	TTP	673	Václav Štěpánek, 47125 Velký Valtinov č.p. 35	
	7/10			ČR – Státní statek Cvikov, státní podnik, 47301 Nový Bor	
Zalesnění vytipovaných lokalit (tj. zalesnění dosud nelesních pozemků): důvodem je dlouhodobá zanedbanost (i s probíhajícími sukcesními jevy), technologická odtrženost a nepřístupnost nelesní enklávy a okraje lesa. V části Odůvodnění (E.2 – Vyhodnocení důsledků řešení na PUPFL) je návrh kvantifikován formou níže uvedené záborové lokality, návrh se týká k.ú. Velký Valtinov:
lokalita	čísla parcel 	druh pozemku – způsob využití dle KN	celk. výměra [m2]	charakter vlastnictví	
N98	731	ostatní plocha – neplodná půda	7918	Ludmila Ráčková, 59455 Níhov č.p. 24,
Marie Syslová, 59455 Dolní Loučky č.p. 263	
	733	ostatní plocha – neplodná půda			
				Nosek Luboš a Nosková Jitka, 47125 Velký Valtinov č.p. 21	
	819/5 část	orná půda (tč. nevyužívaná)			
Návrh na uvážlivé umísťování obnovných prvků v místech pohledově krajinných dominant je zdůvodněno snahou o ochranu krajinného rázu před necitlivými umělými zásahy do pohledových horizontů – zajištění je v kompetenci orgánů ochrany přírody promítnutím zásad do obnovovaných LHP/LHO.
c6	odůvodnění Vymezení vPS a VPO a asanací, pro která lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit
Vymezení ploch pro veřejně prospěšné stavby (VPS), PRO KTERÉ LZE PRÁVA K POZEMKům a stavbám vyvlastnit
Veřejně prospěšnými stavbami, pro něž lze práva k pozemkům a stavbám vyvlastnit, jsou stavby dopravní a technické infrastruktury, určené k rozvoji nebo ochraně území obce, kraje nebo státu, vymezené ve výkr.č.3 – Výkres veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací a v tomto výčtu: 
veřejně prospěšnÉ StavbY dopravní infrastruktury
Z45     dopravní vybavenost – veřejné parkoviště
Z50     veřejná prostranství - komunikace
Z51     veřejná prostranství - komunikace
Z52     veřejná prostranství - komunikace
Z53     veřejná prostranství - komunikace
Z54     veřejná prostranství - komunikace
Z55     veřejná prostranství – komunikace
Z56     veřejná prostranství - komunikace 
Z57     veřejná prostranství - komunikace 
Z60     veřejná prostranství - komunikace 
Z62     veřejná prostranství - komunikace 
Z63     veřejná prostranství - komunikace 
Z64       veřejná prostranství – komunikace 
Z67       veřejná prostranství – komunikace 
VEŘEJNĚ PROSPĚŠNÉ STAVBY TECHNICKÉ  INFRASTRUKTURY
K          výstavba kanalizační sítě
V          rozvody vodovodních řadů k navrhovaným rozvojovým lokalitám
TN1      navrhovaná trafostanice 
TN2      navrhovaná trafostanice  
P          STL  rozvody zemního plynu           

VEŘEJNĚ PROSPĚŠNÉ STAVBY VODOHOSPODÁŘSKÉ – VODNÍ PLOCHY
N80     vodní nádrž
N81     vodní nádrž  
SOUPIS VEŘEJNĚ PROSPĚŠNÝCH OPATŘENÍ
N26a    veřejná prostranství – zeleň
N90      veřejná prostranství – zeleň 
N91      veřejná prostranství – zeleň  
N93      veřejná prostranství – zeleň 
N96      veřejná prostranství – zeleň    
N96a    veřejná prostranství – zeleň        
N97      veřejná prostranství – zeleň   

ASANACE
Z navržené koncepce ÚP Velký Valtinov nevyplývají zvláštní požadavky z hlediska asanačních nároků v řešeném území. V souvislosti s rozvojem bydlení a občanské vybavenosti může dojít k demolici drobných hospodářských objektů (kůlen, přístřešků apod.). Plošná demolice nebo demolice významnějších objektů se nepředpokládá. Otázka využití nebo odstranění nevyhovujících zemědělských objektů uvnitř stávajících areálů a drobných stávajících hospodářských zařízení na rozvojových obytných plochách a plochách smíšených aktivit, bude řešena v rámci podrobnějšího řešení nového využití příslušných ploch. 
vymezení ploch VPO  Z HLEDISKA OBRANY A BEZPPEČNOSTI STÁTU A CIV.OCHRANY
Z uvedených hledisek nevyplývají žádné potřeby pro vymezení ploch, pro něž by bylo nutno vyvlastnit práva k pozemkům. Opatření civilní ochrany jsou uvedena v kap. D5 tohoto textu.
C7	odůvodnění Vymezení vps a VPO, pro které lze uplaTnit předkupní právo
Veřejně prospěšnými stavbami, pro které lze uplatnit předkupní právo, jsou stavby pro veřejnou infrastrukturu včetně občanského vybavení (včetně plochy nezbytné k zajištění jejich výstavby a řádného užívání pro daný účel) určené k rozvoji nebo ochraně území obce, kraje nebo státu, vymezené ve výkresu č.3 – Výkres veřejně prospěšných staveb, opatření a asanací grafické části ÚP a v následujícím výčtu:
VEŘEJNĚ PROSPĚŠNÉ STAVBY OBČANSKÉHO VYBAVENÍ – TĚLOVÝCHOVA A SPORT
Z40     zařízení pro rekreační tělovýchovu a sport 
Z41     zařízení pro rekreační tělovýchovu a sport 
Z43     zařízení pro rekreační tělovýchovu a sport   

C8	Odůvodnění Vymezení ploch a koridorů územních rezerv
Nové plochy a koridory územních rezerv ÚP Velký Valtinov jsou uvedeny v následujícím soupisu se shodným označením v Hlavním výkresu č.2 Územního plánu a v Koordinačním výkresu č.5 grafické části Odůvodnění ÚP:
R7     plochy bydlení - venkovské 
R17   plochy bydlení - venkovské 
R18   plochy bydlení - venkovské
R19   plochy bydlení - venkovské
R31   plochy průmyslové výroby a skladování - průmyslové 
R32   plochy průmyslové výroby a skladování - řemeslné 
R65   plochy veřejných prostranství – komunikace 
R69   plochy veřejných prostranství – komunikace
C9	ODŮVODNĚNÍ VYMEZENÍ PLOCH A KORIDORŮ K PROVĚŘENÍ ÚZEMNÍ STUDIÍ
Urbanisticky nejvýznamnějšími plochami v rámci řešeného území obce Velký Valtinov jsou plochy v centrální části obce Valtinově. Vymezené plochy se vyznačují dvěma specifiky, které jsou důvodem podrobnějšího zpracování územní studií: 1. značný rozsah ploch, 2. zásah plochy ochrannými pásmy. Jedná se o tyto plochy: Z1, Z2, Z3, Z4, R7, Z22, Z26. Z důvodů rozsahu ploch a z dalších důvodů potřeby prověření možností a specifikace zástavby, je nutné řešení územní studií u následujících ploch: Z11, Z20, P24, Z25, Z30, R31, R32, Z40, Z41, Z43. 
D	Předpokládané vlivy koncepce ÚP na výsledky SWOT analýzy v území
Vzhledem k tomu, že pro řešené území nebyly zpracovány Územně analytické podklady a Rozbor udržitelného rozvoje území, byla pro vyhodnocení vlivu ÚP na URÚ dle zákona č.183/2006 Sb. použita následující SWOT analýza.
Celková SWOT analýza
Silné stránky
- možnost plošného rozvoje v severní části jádrového území s dobrou dopravní dostupností 
- vysoká hodnota, výměra i relativní zachovalost území přírodního a přírodě blízkého charakteru 
- velký podíl státního (vč. obecního) vlastnictví lesů, umožňující plánovité lesnické hospodaření při dodržování principů udržitelného rozvoje
- územně příznivé podmínky pro fungování zemědělství, projevené v rozsahu zemědělských pozemků nejvyšší ochrany ZPF a rozloze meliorovaných ploch odvodněním
Slabé stránky
- protáhlý tvar osídlení, znemožňující efektivitu koncentrovaného rozvoje   
- omezená možnost plošného rozvoje centra obce v důsledku vedení liniových koridorů dopravy a ochranných pásem technické infrastruktury, omezená možnost plošného rozvoje v částech obce Tlustce a Růžová v důsledku horší dopravní přístupnosti a výskytu potenciálních sesuvů
- nedostatečná technická infrastruktura, zejména chybějící systém likvidace odpadních vod 
- nevyužitá výrobní plocha bývalé sýrárny v centrální poloze obce
- značná rozloha nevyužívaných ladem ležících zemědělských pozemků všech evidovaných druhů
- nízká úroveň živočišné výroby s dopadem na stav TTP
Příležitosti
- možnosti plošného rozvoje bydlení v části obce Valtinov
- možnost zkvalitnění stávajících ploch v oblasti správního centra, areálu kostela a památkově chráněných objektů   
- potenciálních možnosti obnovy a rozvoje průmyslové a řemeslné výroby, zemědělské výroby s orientací na agroturistiku
- možnost rozvoje rekreační tělovýchovy a sportu, rekreace, turistiky a cestovního ruchu
- možnost zřízení systematické soustavy odvedení splaškových vod na ČOV Jablonné v P.
- možnost plošné plynofikace obce napojením na stávající regulační stanici pro bývalou sýrárnu 
- umožnění obhospodařování nevyužívaných zemědělských pozemků netradičními a alternativními způsoby
- možnost využití značné výměry TTP a zatravněné orné půdy pro rozvoj živočišné výroby
Hrozby
- pokračující nedostatky v chybějící technické infrastruktuře území
- absence rozvoje obytné výstavby nebo její bezkoncepčnost a živelnost  
- absence obnovy a rozvoje pracovních příležitostí 
 - pokračující trend nevyužívání zemědělských pozemků a opouštění půdy, vč. dotacemi podporovaného uvádění půdy do klidu (v podmínkách řešeného území naprosto nevhodného)

E	  Vyhodnocení důsledků řešení na ZPF a PUPFL
Lokality, určené návrhy urbanistického řešení území k záborům půdního fondu (tzn. ke změně druhu pozemku, či ke způsobu jeho využití) jsou průběžným označením graficky znázorněny v příslušné mapové příloze. Záměry nevyžadující uvedené podmínky zde nejsou dále uvedeny – jedná se zejména o zkvalitnění či úpravy současných zařízení a pozemků, bez plošných požadavků na uvedené změny (tyto zde dále neuvedené lokality se svým funkčním zařazením mohou vymykat i uvedenému výčtu – viz ostatní části dokumentace).
Záměry na zemědělské půdě jsou tzv. „zábory zemědělského půdního fondu“, ostatní záměry týkající se změny využití a druhu pozemku se nacházejí na nezemědělské půdě (tyto nejsou záborem ve výše uvedeném pojetí, avšak pro úplnost jsou uvedeny v následujících bilancích). 
Záměry urbanistického řešení se v žádné vymezené návrhové lokalitě netýkají záborů lesních pozemků – některé následné návrhy jsou naopak cíleny na navýšení výměry lesních pozemků, a zavedení či zkvalitnění péče o dosud „nelesní“ struktury.
Veškeré údaje o plochách byly zjištěny z digitalizovaného mapového podkladu katastrální mapy, jsou uvedeny zaokrouhleně v [m2]. Záměry jsou urbanistickým řešením území časově etapizovány ve stupni návrhu (1., 1.-2. a 2. etapy) a územních rezerv. Veškeré lokality se nacházejí v k.ú. Velký Valtinov. Příslušnost jednotlivých lokalit do „současného zastavěného území obce“ byla určena opět z digitalizovaného základního mapového podkladu map katastru nemovitostí. Veškeré údaje vyhodnocení jsou převzaty z evidovaného stavu dle údajů katastru nemovitostí, nikoliv dle současného druhu a způsobu využívání dotčených pozemků (v řešeném území existuje místy i značný nesoulad evidovaného stavu katastru nemovitostí se skutečností – v závěru kapitoly některé uvedené souhrnné statistické údaje jsou tedy z pohledu současného stavu a aktuálních způsobů využívání pozemků poněkud zkresleny). Předmětem vyhodnocení plošných požadavků záborů nejsou lokality etapizované ve stupni rezerv (v souladu s podmínkami platného stavebního zákona).
- Zařazení lokalit v plochách s rozdílným způsobem využití
 zastoupené lokality (bez ohledu na etapizaci, uvedeny pouze lokality vyžadující změnu druhu pozemku = předmět vyhodnocení záborů)	stručná charakteristika převažujícího budoucího funkčního využití 	
Návrh ploch zastavitelných (Z) 	
Z1-6, Z8-16	plochy bydlení - venkovské	
Z20	plochy obytné smíšené - se zemědělskou výrobou	
Z21-23, Z25-27	plochy občanského vybavení 	
Z40, Z41, Z43	plochy občanského vybavení - tělovýchova a sport	
Z30	plochy výroby a skladování - řemeslné	
Z33-34	plochy výroby a skladování - zemědělské	
Z45	plochy dopravní infrastruktury - vybavení	
Z50-57, Z60, Z62-64, Z67	plochy veřejných prostranství - komunikace 	
Z70	plochy rekreace - zahrádkové osady	
Návrh ploch přestavby (P)	
P24	plochy občanského vybavení - agroturistika	
Návrh ploch systému sídelní a krajinné zeleně (N)	
N80, N81	plochy vodní a vodohospodářské - vodní nádrže	
N26a, N90-93, N96, N96a, N97	plochy veřejných prostranství - zeleň 	
N98	plochy lesní - zalesnění	
N99-104	plochy lesní - začlenění do PUPFL	
- Seznam záborových lokalit, funkční využití, etapizace
- plochy zastavitelné (Z):
lokalita	plochy s rozdílným způsobem využití (bližší popis viz ostatní části ÚP)	etapizace	
Z1	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z2	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z3	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z4	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z5	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z6	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z8	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z9	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z10	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z11	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z12	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z13	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z14	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z15	plocha bydlení - venkovské	1. etapa	
Z16	plocha bydlení - venkovské	1.-2. etapa	
Z20	plochy obytné smíšené - se zemědělskou výrobou	2. etapa	
Z21	plochy občanského vybavení	1.-2. etapa	
Z22	plochy občanského vybavení	1.-2. etapa	
Z23	plochy občanského vybavení - agroturistika	1.-2. etapa	
Z25	plochy občanského vybavení	2. etapa	
Z26	plochy občanského vybavení	1. etapa	
Z27	plochy občanského vybavení	1.-2. etapa	
Z30	plochy výroby a skladování - řemeslné	1.-2. etapa	
Z33	plochy výroby a skladování - zemědělské	1. etapa	
Z34	plochy výroby a skladování - zemědělské	2. etapa	
Z40	plochy občanského vybavení - tělovýchova a sport	1.-2. etapa	
Z41	plochy občanského vybavení - tělovýchova a sport	1.-2. etapa	
Z43	plochy občanského vybavení - tělovýchova a sport	1.-2. etapa	
Z45	plochy dopravní infrastruktury - vybavení	1. etapa	
Z50	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z51	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z52	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z53	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z54	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z55	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z56	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z57	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z60	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z62	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z63	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z64	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z67	plochy veřejných prostranství - komunikace	1. etapa	
Z70	plochy rekreace - zahrádkové osady	1. etapa	
- plochy přestavby (P):
lokalita	plochy s rozdílným způsobem využití (bližší popis viz ostatní části ÚP)	etapizace	
P24	plochy občanského vybavení	1.-2. etapa	
- plochy systému sídelní a krajinné zeleně (N):
lokalita	plochy s rozdílným způsobem využití (bližší popis viz ostatní části ÚP)	etapizace	
N26a	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N80	plochy vodní a vodohospodářské - vodní nádrže	1. etapa	
N81	plochy vodní a vodohospodářské - vodní nádrže	1. etapa	
N90	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N91	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N92	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N93	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N96	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N96a	plochy veřejných prostranství - zeleň	1. etapa	
N97	plochy veřejných prostranství - zeleň	1.-2. etapa	
N98	plochy lesní - zalesnění	1. etapa	
N99	plochy lesní - začlenění do PUPFL	1. etapa	
N100	plochy lesní - začlenění do PUPFL	1. etapa	
N101	plochy lesní - začlenění do PUPFL	1. etapa	
N102	plochy lesní - začlenění do PUPFL	1. etapa	
N103	plochy lesní - začlenění do PUPFL	1. etapa	
N104	plochy lesní - začlenění do PUPFL	1. etapa	
 E1         vyhodnocení důsledků navrhovaného řešení na ZPF
(názvy ploch s rozdílným způsobem využití jsou převzaty z terminologie platného stavebního zákona)
E1.1	Přehled struktury záborových lokalit dle základních druhů pozemků – I. etapa
Lokality jsou následně řazeny dle číselné posloupnosti.
E1.1.1   Plochy zastavitelné (Z)
- 1. etapa:
lokalita	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
Z5	1143	1143	0	0	1143	0	1143	
Z6	797	543	0	543	0	254	797	
Z8	1679	1679	258	0	1421	0	0	
Z9	5243	5069	0	0	5069	174	174	
Z10	836	0	0	0	0	836	836	
Z13	896	0	0	0	0	896	896	
Z14	1941	409	0	0	409	1532	1471	
Z15	713	713	0	0	713	0	0	
Z26	3585	3585	3585	0	0	0	0	
Z33	6428	6428	2656	0	3772	0	85	
Z45	615	0	0	0	0	615	615	
Z50	87	87	0	0	87	0	0	
Z51	452	90	0	0	90	362	0	
Z52	115	115	42	0	73	0	0	
Z53	227	227	0	0	227	0	0	
Z54	89	89	0	0	89	0	0	
Z55	24	0	0	0	0	24	24	
Z56	75	75	0	0	75	0	75	
Z57	46	46	0	0	46	0	0	
Z60	212	212	116	96	0	0	96	
Z62	307	307	82	0	225	0	225	
Z63	49	29	0	0	29	20	20	
Z64	176	139	0	0	139	37	176	
Z67	1043	1043	1043	0	0	0	0	
Z70	17117	9063	0	0	9063	8054	7562	
celkem	43895	31091	7782	639	22670	12804	14195	
- 1. – 2. etapa:
lokalita	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady,sady	TTP			
Z1	31591	29732	29038	694	0	1859	694	
Z2	20661	20661	20661	0	0	0	0	
Z3	91371	91108	86700	0	4408	263	0	
Z4	34994	34994	33022	0	1972	0	0	
Z11	13346	12430	0	1773	10657	916	1319	
Z12	305	205	0	205	0	100	305	
Z16	1949	1949	0	0	1949	0	1949	
Z21	3197	2615	0	2532	83	582	3197	
Z22	5730	5730	5730	0	0	0	0	
Z23	745	745	0	0	745	0	745	
Z27	2176	0	0	0	0	2176	422	
Z30	16798	16199	8673	0	7526	599	2384	
Z40	5018	3949	0	0	3949	1069	49	
Z41	15092	14089	12121	0	1968	1003	0	
Z43	28531	28531	28531	0	0	0	0	
celkem	271504	262937	224476	5204	33257	8567	11064	
- 2. etapa:
lokalita	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
Z20	28739	28739	23035	0	5704	0	13113	
Z25	5239	5239	0	0	5239	0	0	
Z34	1577	1577	281	0	1296	0	281	
celkem	35555	35555	23316	0	12239	0	13394	

celkem Z	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
	350954	329583	255574	5843	68166	21371	38653	
E1.1.2    Plochy přestavby (P)
- 1. – 2. etapa:
lokalita	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
P24	7026	0	0	0	0	7026	7026	
celkem	7026	0	0	0	0	7026	7026	

celkem P	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
	7026	0	0	0	0	7026	7026	
E1.1.3    Plochy systému sídelní a krajinné zeleně (N)
- 1. etapa:
lokalita	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
N26a	2773	2773	2773	0	0	0	0	
N80	27759	0	0	0	0	27759	0	
N81	9783	9783	0	0	9783	0	0	
N90	1559	1559	0	0	1559	0	1559	
N91	894	894	0	0	894	0	894	
N92	636	636	0	0	636	0	636	
N93	1228	1228	0	0	1228	0	1228	
N96	5884	2082	0	0	2082	3802	0	
N96a	2103	0	0	0	0	2103	0	
N98	7918	6677	6677	0	0	1241	0	
N99	917	917	0	0	917	0	0	
N100	608	0	0	0	0	608	0	
N101	1652	1652	1652	0	0	0	0	
N102	1012	1012	1012	0	0	0	0	
N103	3396	3396	0	0	3396	0	0	
N104	673	673	0	0	673	0	0	
celkem	68795	33282	12114	0	21168	35513	4317	
- 1. – 2. etapa:	
lokalita	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
N97	8679	8679	0	0	8679	0	0	
celkem	8679	8679	0	0	8679	0	0	

celkem N	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
	77474	41961	12114	0	29847	35513	4317	

celkem ZÁBORY
(Z+P+N)	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, sady	TTP			
	435454	371544	267688	5843	98013	63910	49996	
E1.2   Klasifikace záborů ZPF podle BPEJ, ochrana ZPF (uvedeny pouze záborové lokality či jejich části vymezené na ZPF)
Pozn.: - tučně = údaje vyšších tříd ochrany ZPF (I. a II. třída)
- Ochrana pozemků ZPF vyplývající z následného vyhodnocení (i ze zákonných norem) je často velmi iluzorní vzhledem ke stavu katastru nemovitostí, resp. místy ke značnému nesouladu aktuálních druhů pozemků s jejich evidenčním zatříděním. V katastru nemovitostí jsou často v zemědělských pozemcích evidovány již jiné letité druhy pozemků naprosto se vymykající zemědělskému využívání, a to současnému i potencionálnímu. I přes tyto skutečnosti je tento limitující prvek v návrzích urbanistického řešení patřičně zohledněn.
E1.2.1   Plochy zastavitelné (Z)
- 1. etapa:
lokalita	kód BPEJ	třída ochrany ZPF	výměra záboru třídy ochrany ZPF		
Z5	5.30.11	III.	1143		
Z6	7.72.01	V.	543		
Z8	5.71.01	V.	1679		
Z9	5.14.10	II.	11		
	5.14.50	III.	5058		
Z14	5.67.01	V.	409		
Z15	5.67.01	V.	713		
Z26	5.47.00	II.	3585		
Z33	5.14.00	I.	6019		
	5.67.01	V.	409		
Z50	5.40.77	V.	87		
Z51	5.40.77	V.	90		
Z52	5.71.01	V.	115		
Z53	5.14.50	III.	227		
Z54	5.71.01	V.	89		
Z56	5.14.00	I.	75		
Z57	5.67.01	V.	46		
Z60	5.30.11	III.	212		
Z62	5.30.11	III.	307		
Z63	5.14.10	II.	11		
	5.14.50	III.	18		
Z64	5.71.01	V.	139		
Z67	5.30.11	III.	1043		
Z70	7.14.00	II.	6638		
	5.71.01	V.	2425		
celkem Z
1. etapa	třída ochrany ZPF  I.+II.	16339	tj. 52,6 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	14752	47,4 %	
- 1. – 2. etapa:
lokalita	kód BPEJ	třída ochrany ZPF	výměra záboru třídy ochrany ZPF		
Z1	5.47.00	II.	28507		
	5.30.11	III.	1225		
Z2	5.47.00	II.	292		
	5.30.11	III.	20369		
Z3	5.47.00	II.	22595		
	5.52.11	IV.	68513		
	5.71.01	V.			
Z4	5.30.11	III.	34994		
Z11	7.14.50	III.	12430		
Z12	7.14.50	III.	205		
Z16	5.14.00	I.	298		
	5.67.01	V.	1651		
Z21	5.47.00	II.	258		
	5.30.11	III.	2357		
Z22	5.47.00	II.	2094		
	5.30.11	III.	3636		
Z23	5.47.00	II.	745		
Z30	5.47.00	II.	16199		
	7.30.11	I.			
Z40	5.67.01	V.	3949		
Z41	5.30.11	III.	14089		
Z43	7.14.10	II.	28531		
	7.47.00	II.			
celkem Z
1.-2. etapa	třída ochrany ZPF  I.+II.	99519	tj. 37,8 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	163418	62,2 %	
- 2. etapa:
lokalita	kód BPEJ	třída ochrany ZPF	výměra záboru třídy ochrany ZPF		
Z20	7.47.10	III.	28739		
Z25	7.30.11	I.	363		
	5.47.10	III.	4876		
Z34	5.14.50	III.	1577		
celkem Z
2. etapa	třída ochrany ZPF  I.+II.	363	tj. 99,0 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	35192	1,0 %	

Celkem Z	třída ochrany ZPF  I.+II.	116221	tj. 35,3 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	213362	64,7 %	
E1.2.3    Plochy systému sídelní a krajinné zeleně (N) - 1. etapa:
lokalita	kód BPEJ	třída ochrany ZPF	výměra záboru třídy ochrany ZPF		
N26a	5.47.00	II.	2773		
N81	5.71.01	V.	9783		
	5.72.01	V.			
N90	5.47.00	II.	1559		
N91	5.47.00	II.	894		
N92	5.72.01	V.	636		
N93	5.14.00	I.	79		
	5.67.01	V.	1149		
N96	5.67.01	V.	2082		
N98	7.14.00	II.	6677		
	7.47.00	II.			
N99	5.44.10	III.	917		
N101	7.44.10	II.	1652		
N102	7.44.10	II.	1012		
N103	5.58.00	I.	3396		
N104	5.58.00	I.	254		
	5.72.01	V.	419		
celkem N
1. etapa	třída ochrany ZPF  I.+II.	18296	tj. 55,0 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	14986	45,0 %	
- 1. – 2. etapa:
lokalita	kód BPEJ	třída ochrany ZPF	výměra záboru třídy ochrany ZPF		
N97	5.47.00	II.	3086		
	5.30.11	III.	5593		
Celkem N
1.-2. etapa	třída ochrany ZPF  I.+II.	3086	tj. 35,6 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	5593	64,4 %	

Celkem N	třída ochrany ZPF  I.+II.	21382	tj. 51,0 %	
	třída ochrany ZPF III. až V.	20579	49,0 %	

Celkem ŘÚ	třída I. + II.	137603	tj. 37,0 %	
	třída III. až V.	233941	63,0 %	
		371544	100,0 %	
E1.3 Zábory meliorovaných pozemků s provedeným drenážním odvodněním
Záměry urbanistického řešení se týkají i lokalit či jejich částí s provedenými melioračními opatřeními drenážního odvodnění. Tento územní limit je v návrzích patřičně zohledněn – dotčení meliorovaných ploch je odůvodněno záměry situovanými v lokalitách určených k jinému způsobu využívání, kdy se tyto záměry z velké části týkají méně funkčních melioračních zařízení (zejména lokality s evidovaným datem realizace v roce 1899), či nezbytností jiného řešení. 
E1.3.1   Plochy zastavitelné (Z)
lokalita	výměra dotčené meliorované plocha	rok realizace	
Z20	580	1899	
Z23	745	1899	
Celkem Z	1325		
E1.3.2    Plochy systému sídelní a krajinné zeleně (N)
lokalita	výměra dotčené meliorované plocha	rok realizace	
N98	1797	1985	
N102	1012	1985	
Celkem N	2809		

E1.4	Souhrnné a statistické údaje plošných požadavků návrhů urbanistického řešení I. etapy návrhů

E1.4.1   rekapitulace dle struktury základních druhů pozemků
	celková
výměra	ZPF
celkem	z toho	NZP
celkem	SZÚO	
			orná půda	zahrady, 
ovocné sady	TTP			
celkem Z 
1. etapa	43895	31091	7782	639	22670	12804	14195	
celkem Z 
1.-2. etapa	271504	262937	224476	5204	33257	8567	11064	
celkem Z
2. etapa	35555	35555	23316	0	12239	0	13394	
celkem Z	350954	329583	255574	5843	68166	21371	38653	
celkem P
1.-2. etapa	7026	0	0	0	0	7026	7026	
celkem P	7026	0	0	0	0	7026	7026	
celkem N
1. etapa	68795	33282	12114	0	21168	35513	4317	
celkem N
1.-2. etapa	8679	8679	0	0	8679	0	0	
celkem N	77474	41961	12114	0	29847	35513	4317	
celkem ř.ú.	435454	371544	267688	5843	98013	63910	49996	
E1.4.2     souhrnné statistické údaje záborů půdního fondu
CELKEM ZÁBORY	435454 m2	tj. 100,00 %	tj. 4,3 % z ∑ výměry řeš. území	

– z toho v současně zastavěném území 	49996 m2	11,5 %	0,5 %	
– z toho mimo zastavěné území 	385458 m2	88,5 %	3,8 %	

– plochy záborů na zemědělské půdě Σ	371544 m2	85,3 %	3,7 %	
– plochy na nezemědělské půdě 	63910 m2	14,7 %	0,6 %	

Celková plocha záborů na ZPF	371544 m2	tj. 100,0%	tj. 3,7 % z ∑ výměry obce	tj. 6,5 % z ∑ výměry ZPF		
– z toho orná půda 	267688 m2	72,0 %	2,7 %	4,7 %	tj. 7,0 % z ∑ orné půdy	
– z toho zahrady a ovocné sady	5843 m2	1,6 %	0,1 %	0,1 %	tj. 6,5 % z ∑ sadů, zahrad	
– z toho TTP, tj. louky a pastviny 	98013 m2	26,4 %	0,9 %	1,7 %	tj. 5,4 % z ∑ výměry TTP	

– z toho zábory ZPF dle agregovaných tříd ochrany ZPF
   – I.+II. třída
   – III. až V. třída	
137603 m2
233941 m2	
37,0 %
63,0 %	

-   z toho zábory na meliorovaných plochách drenážním odvodněním	1325 m2	100,0 %	tj. 0,1 % z ∑ výměry meliorovaných ploch	
Pozn.: Bližší údaje viz sumáře jednotlivých kapitol.
 E2      vyhodnocení důsledků navrhovaného řešení na PUPFL
E2.1	  Zábory lesních pozemků
Záměry urbanistického řešení formulované v jednotlivých záborových lokalitách se netýkají lesních pozemků, tzn. že nedochází k jejich záboru. Návrhy řešení se snaží uvést některé dosud neřešené skutečnosti do souladu s katastrem nemovitostí, kdy je následně navrhováno zařazení ploch současného lesa do PUPFL a zalesnění vytipovaných lokalit.
E2.2    Výčet lokalit navržených k začlenění v katastru nemovitostí do kategorie lesní pozemek (PUPFL, LHP/LHO)
Aktuální charakteristika uvedených lokalit – zdůvodnění návrhu (lokality jsou časově zařazeny do 1. etapy realizace):
N99: současná smrková (s příměsí smrku pichlavého) tyčkovina,
N100: současná smrková mlazina,
N101: současná dubová kultura,
N102: současná smrková mlazina,
N103: v současnosti celoplošně zalesněno, oploceno,
N104: v současnosti celoplošně zalesněno, oploceno.
Pozn.:  - Zde nebilancovaná již zalesněná část parcely č. 7/9 již prošla příslušným řízením (bylo vydáno stavební povolení, realizace je již provedena).
- Lokalizace těchto návrhů je konkretizací doporučení předchozího stupně ÚP Průzkumů a rozborů, vyplývá z výsledků terénního šetření zpracovatele ÚP. Jejich identifikace dle katastru nemovitostí je uvedena v kap. Odůvodnění C.5.5.
E2.3    Výčet návrhových lokalit určených k celoplošnému zalesnění 
Návrh je zdůvodněn dlouhodobou zanedbaností (i s probíhajícími sukcesními jevy), technologickou odtržeností a nepřístupností nelesní enklávy při okraji – v návrzích urbanistického řešení lokalizováno jako záborová lokalita č. N98 v rámci vymezené plochy s rozdílným způsobem využití – plocha lesní (k zalesnění), zařazená v 1. etapě realizace (realizace je možná na základě případného souhlasu orgánu státní správy lesů a vlastníka pozemku).
Pozn.: Lokalizace těchto návrhů je konkretizací doporučení předchozího stupně ÚP Průzkumů a rozborů, vyplývá z výsledků terénního šetření zpracovatele ÚP. Jejich identifikace dle katastru nemovitostí je uvedena v kap. Odůvodnění C.5.5.
E2.4    Odůvodnění Návrhů na změnu kategorizace lesů v obnoveném LHP/LHO
Dle předchozích stupňů ÚP je navrhována změna kategorií lesa tvořící biocentra ÚSES (v souladu s návrhy KOP LK i ZÚR LK) – dle zákona č.289/95 Sb., §8, odst.2., písm.f: přeřazení do kategorie lesů zvláštního určení – tj. lesů, u kterých veřejný zájem na zlepšení a ochraně životního prostředí nebo jiný oprávněný zájem na plnění mimoprodukčních funkcí lesa je nadřazen funkcím produkčním – lesy potřebné pro zachování biologické různorodosti (ÚSES, genové základny, aj.). Cílem je snaha o náležité lesnické hospodaření s ohledem na zájmy ochrany přírody v těchto lesích plnících ostatní neprodukční funkce.

F	Údaje o počtu listů a výkresů územního plánu
Textová část Územního plánu Velký Valtinov obsahuje 64 listů textu a 11 listů příloh. Grafická část Územního plánu Velký Valtinov obsahuje 4 výkresy o velikosti 9 formátů A3. 

V Liberci dne 29.2.2008   						            Ing. arch. Eliška Šrutová

- list 10 – zámek č.p. 40 – zachované torzo stavby v areálu bývalé sýrárny